Režie:
Jean-Jacques AnnaudKamera:
Tonino Delli ColliHudba:
James HornerHrají:
Sean Connery, F. Murray Abraham, Elya Baskin, Fjodor Šaljapin ml., William Hickey, Michael Lonsdale, Ron Perlman, Volker Prechtel, Helmut Qualtinger (více)Obsahy(1)
Do benediktinského opatství na severu Itálie přijíždí v roce 1327 vzdělaný františkánský mnich William z Baskervillu s novicem Adsem z Molku. Mniši se chystají na koncil o vleklém sporu s františkány, kteří žádají, aby byla katolická církev zbavena majetku. Na koncil se mají dostavit i papežovi vyslanci. Opat požádá Williama, aby pomohl vyšetřit tajemnou smrt jednoho z nejlepších iluminátorů, bratra Adelma. Ten byl nalezen znetvořený krupobitím pod věží opatství, jejíž okno nelze otevřít... William zjistí, že Adelmo měl homosexuální sklony. Když William s Adsem hledají stopy před budovou, Adso si všimne dívky, která s chudinou sbírá odpadky z opatství. Zanedlouho mniši najdou překladatele z řečtiny bratra Venancia utopeného v kádi s prasečí krví. Venancius pracoval ve skriptoriu s Adelmem. William si všimne, že v písárně je velmi málo knih. Opatství je přitom proslulé jednou z nejbohatších knihoven v Evropě. Část knih najdou s Adsem ve věži – a také útržek pergamenu s řeckými písmeny, který měl v rukou Venancius... Dívka, která poskytuje mnichům za jídlo sexuální služby, svede mladého Adsa a on se do ní zamiluje. William dojde k závěru, že pergamen patřil nejdříve Adelmovi, který dostal od pomocného knihovníka Berengara klíč od tajné knihovny, kde si Adelmo četl v řečtině zakázanou knihu. Berengar chtěl jako protislužbu sex. Adelmo plný výčitek pergamen předal Venanciovi a skočil z věže. Venancius se dostal do zakázané knihovny, začal knihu číst.a vypisoval si citáty. Zemřel s černou skvrnou na prstu. Berengar jeho tělo objevil a odtáhl ho do kádě, aby na něj nepadlo podezření. V kádi na koupání je také nalezen mrtvý Berengar, opět se skvrnou na prstu jakoVenancius. Začal zakázanou knihu číst a zemřel v bolestech. Opat se rozhodne další vyšetřování svěřit Svaté inkvizici... William s Adsem najdou ve věži labyrint s dalšími zakázanými knihami plnými vědeckých poznatků o světě. Objeví i tajný vchod, do kterého se ale nemůžou dostat. Do opatství přijíždí inkvizitor Bernando Gui. S Williamem se znají, William byl dřív také inkvizitorem, ale v době, kdy inkvizice ještě snažila lidi vést, a ne trestat. Později byl sám inkvizicí stíhán. Gui zadrží pomateného mnicha Salvatoreho, když se za slepici snaží získat přízeň neznámé dívky. Gui je obviní, že dívka je čarodějnice a Salvatore kacíř... (TV Prima)
(více)Recenze (782)
Krásně strašidelný dobový film. Takové mám přesně ráda. Film který lze vidět i několikrát. ()
Jistěže není možné očekávat dokonalé převedení rozsáhlého románů Humberta Eca na plátno, protože to nejde nikdy. Přesto považuji tento film za jeden z opravdu povedených. Skvělá výprava, hodně dobrý scénář, Connery velmi dobrý a jako třešnička na dortu Ron Perlman! ()
Jak film tak knihu jsem viděl a četl nesčíselněkrát a myslím že se navzájem doplnují. Sám mistr Eco na filmu spolupracoval a myslím,že je velmi povedený. Težko dostat do filmu celý obsah knihy,aniž by se neprodloužila stopáž a v tomto případě by z toho vznikl spíš serial. Stejně jako Ecova kniha velmi dobře až autenticky nastinuje syrovost středověku. Jeden z nejlepších historických filmů. ()
Zajímavý komorní film, první polovina je maximálně vynikající, atmosféra se vyvíjí a houstne, charaktery se vybarvují, druhá polovina je už trochu těžkopádnější ... vynikající osazení, výprava a dobrý scénář, to vše tvoří vynikající film! ()
Uplynulo bezmála třicet roků od doby co byl tenhle film natočen, než jsem se k němu dostal. Vím, je to ostuda, nicméně mě to vybudilo i k přečtení románu. Abych pravdu řekl, čte se to špatně, byť paradoxně s jistým požitkem, takže zatím nemohu srovnávat, jsem v polovině. V každém případě však už teď mohu zmínit chybu, které jsem si všiml. Možná i další si všimli, diskuzi jsem celou nepročítal, přesto si připisuji tento postřeh. Když přivedou před Guye delikventy, tak dívka padá k zemi s rukama před sebou a co nevidím, ta špindíra co spolubydlící vybírá vši, má nalakované nehty! No toto. POKRAČUJI po "dočtení: " Dočtení je v uvozovkách po právu, protože jsem to optimálně nedokázal; prostě jsem přeskakoval. Škoda, kdyby se mně dílo dostalo do ruky v době, kdy nebyl internet, a bylo vůbec klidněji, tak bych snad našel sílu se v tom kaleidoskopu poctivě přehrabovat. Takhle jsem se citil jako při Tolkienovi - jako zrádce. Autor se s tím pachtí, ale já tak nějak cítím, že hlavně pro sebe, tak já buran to tak rozvrstvené a provrstvené nepotřebuji. Takže co vidím jako společný rys bijáku i knížky, a to na špičkové úrovni, to je prezentace středověku! Je to nepochybně věrné, syrové, bez příkras - to tvrdím přes to, že jsem ho nezažil. :-) Závěr knihy má svoji logiku, zapadá do věrohodného syžetu, happyend filmu mně ale nevadí, protože obrazové zpracování má nepochybně jiné možnosti, a tím i cíle. Co mně ale dělá starosti je název. Protože jsem film viděl dřív, bylo mi vše jasné, ta poslední slova, korespondují s tím co je v (mojí) knize na straně 369: "Jméno své jediné pozemské lásky jsem neznal a nikdy jsem se je nedozvěděl." Z toho evidentně vyplynulo, že jde (růží je) o onu nepojmenovanou dívku, ne-li přímo o kundu, jako symbol! Poslední věta románu mně však dala ťafku, když starý mnich nad hrobem prohlašuje: "Někdejší růže je tu už jen co jméno, jen pouhá jména držíme ve své moci." Může to být to samé, stejně jako něco úplně jiného, něřkuli cokoli, ba možná i vše na co si dokážeme vzpomenout. ()
U mňa jeden z 10tich naj filmov môjho života. Kamera, masky, herecké výkony, hudba, autentická atmosféra, napätie.. proste všetko. Obzvlášť vyzdvihujem verziu v slovenskom dabingu. ()
Můj nejoblíbenější film s nejoblíbenějším hercem Seanem Connerym.Ta atmosféra v tom filmu je fascinující.Ta jedna erotická scéna je užasná.To vyprávění mi připadá jako kdybych byl přímo na místě samém.100% ()
Vivat středověk! Vynikající středověké kulisy skvěle doplňují nádherně odporné xichty středověkých postav. Kameny, bláto a inkvizice - nemilosrdně nespravedlivá spravedlnost. Přesto že psaný román je vždy lepší, u tohoto filmu se člověk rozhodně nenudí a celkový dojem je vynikající. Není mnoho filmů, které by toto dílo předčily. ()
Jako vyloženě nějaký škvár to není. Pravda, 130 minut mi na film přijde dost, bylo tam dost hluchých pasáží. Nicméně to dává nádherný obraz středověku. Všude samej hnusák, církev vládne světu. Zápletka fantastická. Knihu jsem nečetl, takže nemůžu srovnávat, tenhle film jsem dostal za úkol shlédnout do jedné hodiny ve škole a uspořádat pak na něj diskuzi. Sám bych si to asi nepustil, ale nebylo to špatné, nicméně mě to ani nějak neoslovilo. Podruhé bych si ho asi nepustil. ()
Jméno růže je po právu legenda díky svému temnému a zároveň skvělému zpracování ukazuje temný středověk a poměry v klášteře bez příkras. Jméno stojí na hlavních hrdinech kteří svou práci odvedli na jedničku. Je to vznikající temná historická detektivka která se po právu stala slavnou. 5* ()
Historická detektivka bez vad na realizaci. Jako filmové dílo zaujme i lidi, co historii neznají a ani je moc nebaví, ale ke knize nenaláká. Naopak kdo má rád historii a knihu četl nebo hodlá číst, měl by se vyvarovat srovnávání. ()
Nevím čím to je, ale tento film mě pokaždé dostane. Už jsem ho viděl za ty roky snad šestkrát a pokaždé z něj mám jiný, vždy samozřejmě skvělý zážitek. Zvláště poté, co jsem si přečetl knihu, protože je až neuvěřitelné, jak lze z tak hutné knihy vytáhnout jen to nejpodstatnější, které se i tak jeví jako plnohodnotný příběh. O to více jsem pak musel plakat nad pokusy pana Jakubiska při jeho filmu Bathory o vstoupení do téže řeky. ()
Stejně jako světově proslulá kniha, tak i tento film jsou špičkou svého oboru. ()
Dlouho jsem uvažoval, jak to ohodnotit. Bylo to na hraně 3 a 4 hvězd, nakonec jsem do těch čtyř prostě nemohl jít. Knižní předlohu Umberta Eca považuji za jednu z nejlepších knih co jsem kdy četl, pokud by se v mém žebříčku neumístila na prvním místě, tak v první trojce určitě. Takový román jako je právě Jméno růže jde ale jen velmi těžko natočit, obzvlášť v časově limitovaném rozsahu, takže jsem se k tomu snažil i tak přistupovat, nicméně i přesto jsem byl (částečně) zklamaný. Atmosféra i vyobrazení středověku byly super, Sean Connery jako vždycky skvělý, ostatní postavy taky. To že ve 130 minutách nebude ani zdaleka to co v knize jsem věděl, ale proč ty mnohdy naprosto zbytečné změny vůči knižní předloze ? Kupříkladu proč je Adso františkán a ne benediktin ? Proč je tam navíc přidán spor mezi Vilémem z Baskervillu a Bernardem Gui ? U filmu, který sám o sobě nemůže ani zdaleka zpracovat předlohu bych neočekával, že bude obsahovat nějaké "vymyšlenosti" navíc. Závěr taky lehce zklamal. Nicméně pořád dobrý film, na který se klidně rád kouknu znovu. ()
Už při čtení knihy mi motiv vraha připadal poněkud přetažený za vlasy, v dosti osekané filmové adaptaci mi pak připadá skoro až směšný. Naštěstí to Sean Connery drží nad vodou, pro hlavní roli byl tou nejlepší volbou. ()
Středověká detektivka bez pointy,zato s tvrdou obžalobou podstaty křesťanství.Nějak to ale postrádalo autenticitu. ()
Docela povedená historicko detektivní podívaná,v opatství se stávají záhadná úmrtí a S.Connery s mladým Ch.Slaterem se je snaží objasnit ale místní opatové se jim vůbec nesnaží pomoci ba naopak až ten nejvíc znetvořený hrbáč něco prozradí,pak se objeví ještě inkvizitor který obviní uplně někoho jiného což se mu nakonec vymstí.Herecké výkony v poho S.Connery a Ch.Slater skvěle ale pro mě nej výkon předvedl R.Perlman i jeho namaskování se povedlo. ()
Skvělé zpracování skvělého románu, který jsem sice nečetl, ale o to raději jsem za tento film. ()
Komplexnost Ecova románu Jméno růže se všemi jeho rovinami na filmové plátno prostě přenést nelze, to myslím uzná každý soudný čtenář této knihy. Proto jsem coby čtenářka a milovnice románu přistupovala k Annaudovu filmovému zpracování s otevřenou nepředpojatostí - a výsledek mě nadchl. Na základě dějové linie režisér vystavěl výbornou detektivku s přesvědčivým přesahem, plus podařilo se mu vystihnout tutéž syrovou atmosféru, kterou jsem při četbě románu vnímala i já... (A z duše jsem mu odpustila i drobná poupravení děje... zachránění dívky... ano, to něžné Adsonovo rozloučení se svou přeživší láskou v závěru mi vůbec nebylo proti mysli, naopak jsem v něm i našla jakousi kompenzaci k oněm přenádherným a půvabným stránkám knihy, kde se zamilovaný Adso snaží definovat a pochopit svou zamilovanost pomocí scholastické filosofie...). Kniha je kniha, film je film, každé má své ve svém světě, a tenhle film je prostě výborný. ()
Kdysi jsem tenhle film viděla v kině a úplně mne nadchnul. Prostředí, postavy, příběh - celé to vykreslení ponuré doby se mi moc líbilo. ()
Reklama