Režie:
Jean-Jacques AnnaudScénář:
Becky JohnstonKamera:
Robert FraisseHudba:
John WilliamsHrají:
Brad Pitt, David Thewlis, BD Wong, Mako, Danny Denzongpa, Victor Wong, Ingeborga Dapkunajtě, Jamyang Jamtsho Wangchuk, Lhakpa Tsamchoe, Jetsun Pema (více)Obsahy(1)
V roce 1939 se známý rakouský lyžař a horolezec Heinrich Harrer vydal s expedicí zdolat Nanga Parbat. Výprava však není úspěšná. Nejprve se Heinrich zraní na noze mačkou, ale zatají to před ostatními, potom uklouzne Peter a Heinrich, kterému brání zraněná noha, ho zachrání jen s vypětím všech sil. Vůdce výpravy rozhodne o návratu, což se Heinrichovi nelíbí, ale nakonec se podřídí. Po sestupu jsou členové výpravy zatčeni britskými vojáky. V Evropě totiž vypukla válka a oni jsou jako nepřátelé uvězněni v indickém zajateckém táboře. V poslední chvíli se rozhodne přidat k uprchlíkům. Útěk z vězení se podaří, ale okamžitě se od ostatních oddělí. Protlouká se drsnou zemí, krade jídlo, přespává v jeskyních. Když se po čase setká s Peterem, který jako jediný nebyl dopaden, vydají se spolu na obtížnou cestu do Tibetu. S poutníky proniknou až do svatého města Lhasy, kam cizinci nesmějí. Vyhladovělých a zbědovaných mužů se ujme místní velmož. Ubytuje je ve svém domě, a dokonce jim zajistí u regenta povolení k pobytu. Oba jsou okouzleni pohlednou švadlenou Pamou, její přízeň si ale získá Peter. Heinrich se chystá zpátky do Rakouska, je však přijat na audienci u dalajlámy. Na jeho prosbu mu postaví kino, stane se jeho učitelem a později také přítelem. Zůstane po jeho boku i ve stále se zhoršující politické situaci, když se v Číně dostanou k moci komunisté a netají se záměry připojit ke své zemi i Tibet. Když pak čínská vojska Tibet napadnou a obsadí, pokusí se zorganizovat dalajlámův útěk. (TV Nova)
(více)Recenze (379)
Když se řekne Tibet,hned se mi vybaví tento kvalitní snímek s Bradem Pittem a Davidem Thewlisem,kteří se na svoji roli v tomto snímku vyloženě hodili. Děj má atmosféru,párkrát se sice zasekl,ale jinak kvalitný film. ()
Autobiografický snímek rakouského horolezce Heinricha Harrera založený na vlastních zážitcích a sedmi letech v Tibetu je krásnou ukázkou Himalájí, tibetského života a tradic. Skvostné dílo o krutém osudu této mírumilovné země, která se musela uklonit před silou Čínské lidově demokratické republiky. Výprava krásná, hory jsou natolik lákavé, že toužíte být vedle Harrera a Aufschneitera a dobývat vrcholy "střechy světa". ()
Filmy o budhizme ma moc nebavili, až kým som nevidel tento, Sedem rokov v Tibete má v sebe taký oddych a porozumienie. Dej sa spočiatku odvíjal okolo Brada Pitta, potom sa chvíľu riešil Tibet a Dalajláma a nakoniec to znovu prešlo k Pittovi a k štátnemu koncu. Ľudom chýba porozumenie. Vo filme som našiel únik od reality a pozitívnu energiu. Možno zaradím medzi svojich TOP 10. PEACEE. ()
Krásné exteriéry a pro ženy ještě asi i Brad Pitt, jinak na snímku nic extra neshledávám. Příběhů, kde se hlavní hrdina stane součástí něčeho o čem dřív neměl ani tušení nebo tím dokonce opovrhoval a v rámci tohoto poznání nalezne a pozná sám sebe známe dost! ()
Dobrodružná cesta dvou horolezců kteří chtějí pokořit jednu z nej hor ale bohužel v té době začne válka a skončí v zajateckém táboře za kterého uprchnou a dojdou až do Tibetu kde se jim změní jejich život.I když jsem se chvílemi nudil,herecké výkony a prostředí kde se film natáčel to trochu vynahradilo. ()
Film mě dost zklamal. Nelíbil se mi ani B. Pitt, ani příběh, ani způsob ztvárnění. Přišlo mi to tak nějak lacině a kýčovitě podané, bez hloubky, která ale věřím, že v knize je, resp. která v tom příběhu, který se skutečně odehrál, určitě být musela. Pittovi jsem tu proměnu vůbec nevěřila, podle mě to vůbec neuměl zahrát - působí prostě celou dobu jako takový hezkounek a frajírek, alespoň na mě. ()
Asi nejsem na to ještě dost vyzrálý ale že všech hledisek to jde úplně mimo mě. Film jsem chtěl vidět, tak jsem to přetrpěl až do konce ()
Pekný film. Problémom ale je, že ide zase len o politickú agitáciu zameranú na tendenčnú a neobjektívnu kritiku Číny podsúvanú publiku. A je fakt tragédia, že pán Annaud zo seba robí politickú prostitútku. Neviem čo zažil hlavný hrdina, každopádne tie kvázipatriotické kontračínske reči a symboly v závere sú maximálne trápnou agitáciou Západu. Len zopár faktov: (i) Tibet bol súčasťou Číny niekoľko storočí, počiatkom 20. storočia bol ako kolónia (okupované územie) krátku dobu súčasťou "najskvelejšej a najmierumilovnejšej" Britskej ríše a neskôr bola vyhlásená tibetská nezávislosť (1912), čo však takmer nikto na svete neuznával a Čína pochopiteľne v roku 1950 obnovila svoju suverenitu nad územím Tibetu, (ii) tá skvelá tibetská gerila, ktorá mala "rozprášiť" čínsku vojnovú mašinériu to žiaľ nedokázala ani neskôr pod dohľadom a výcvikom CIA, (iii) vykresľovať Dalajlámu (Tenzin Gyatso) ako duchovného a osvietenského človeka je minimálne v kontexte tibetskej ústavy krajne naivné, "občan" Dalajláma požíva väčšiu mieru autority a despocie ako požíval napr. Stalin, Hitler a ďalší bývalí a súčasní diktátori, keďže mu je podriadené vlastne všetko (t. j. výkonná, súdna aj zákonodarná moc + absolútne veto voči parlamentu), (iv) Tibet bol jedným z najkrutejších nevoľníckych režimov 20. storočia, s čisto teokratickým zriadením a zaostalým feudálnym poriadkom, takže tie reči o krutosti čínskej poroby, ktorá v skutočnosti predstavovala aspoň minimálny progres sú prehnané. Čína je kritizovateľná za kopu vecí, ale Tibet to akurát nebude. Ale keď sa človek odmocní od krutých faktov, film to nie je zlý ... ()
ODPORNÁ PROPAGANDA!!! ()
„Má-li problém řešení, nemá cenu dělat si starostí, nemá-li řešení, starosti nepomohou.“ Pobavil bývalý, toho času budoucí, vlkodlak Thewilis. Ale furt nechápu proč měl tu náckovskou uniformu. To fakt cestovali až na Nangá Parbat, nebo jenom kulisy? Jó, hory jsou zrádný a horolezec je fakt těžký povolání. „Jste zatčen.“ „Za nezdolání vrcholu?“ Harrer byl výborně zahranej. Bavily mě denikové záznamy. Film měl moc pěkný scenérie. A najednou jsme na silnici do Tibetu. „Hatala bla bla bla!“ Sakra, už byli skoro tam... „Hodný německý voják –“ Trochu oxymóron, ne? Harrer u krejčové bavil. Ale nádherné scenérie asi přebíjí celé Harrerovo snažení a to mohlo být třeba sebelepší. Příroda vede. Tibeťanka poznala Harrerovo osamění. Rolfova zpráva musela Harrera zasáhnout. Zajímavé, avšak potřebné rady od matky Jeho Svatosti. „Žlutá hlava! Žlutá! Žlutá hlava!“ To, že Heinrich Dalajlámu učil, bylo hezké. Skvělé vysvětlení časových pásem. Chtě-nechtě si začínám myslet, že čínská vládnoucí strana je plná mocichtivých ničemů. Chudáci mírumilovní Tibeťané. Ale film je úchvatný. ‚Z posledního nalitého šálku se napíj při návratu.‘ ()
Musím si znovu přečíst knížku. Myslím, že k dalajlámovi se nedostal tak lehce, jak nám to film nakukává. ()
Scorseseho Kundun je mnohem obsahově bohatější podívaná. Zde jsem myslel, že zemřu stářím dříve než to skončí. No a ani z filmařského řemesla se tady nedá nic obdivovat. Všechno je strašně rutinérské. ()
7/10 ()
Film, který nemá chybu. Děj, prostředí, herci, prostě paráda. ()
Vizuálně i poslechově se jedná o jeden z nejlepších filmů 90. let. Casting i následná výpověď herců je silná stránka filmu. Vadí mi však chamtivost scénáristů. Pojmout tak bohatý námět není lehký úkol. Nadimenzování pak musí každé etapě životopisného filmu dodat život. To bylo cítit během vánoční scény, když jsme mohli cítit vliv Číny na Tibet z hlediska hrdinů. Na druhé straně politické scény s BD Wongem působily jako pěst na oko. Jejich vyškrtnutí ze scénáře by naprosto neškodilo. Vliv jeho kolaborace s Čínou na diváka je zde budován dost dokumentárně, což mi vedle emočních scén hlavních představitelů působí svrbění mezi prsty. ()
...celý život doposavaď, po shlédnutí Sedm let v Tibetu, už nejsem stejnej jako ostatní..upřímně, chlámu se každému, včetně Richarda Gere, kdo žere Dalajlámu a srovnávám jej se sedmi roky kdesi v Tibetu....ale je pravda i to, že jsem to viděl naposledy v tom 97roku a vůbec si to nepamatuju, jenom, že Pitt se nadřel, než se tam dostal..a furt to srovnávali s Kundum.. ()
Autobiografické dobrodružné drama s hvězdným Bradem Pittem.Nadherné scenérie Tibetu a charismatický David Thewlis, který po hrozném výkonu v Ostrově dr.Morea překonává o třídu Pitta. ()
K Tibetu si dovolím jen pár čísel:V roce 1951 bylo v Tibetu 100 tisíc mnichů/mnišek (cca 10% obyvatel), vlastnící 36% půdy, rolníci odváděli 70% výnosů klášterům kdy měli povinnost roboty. V srpnu 1952 v Tibetu existovalo 28 škol oproti 2467 klášterů. V zemi byla 95% negramotnost. Dnes je v zemi 3200 škol s 95% gramotností. HDP za dobu od 1951 do roku 2020 vzrostlo 1500x, objem maloobchodního prodeje 2000x! V zemi byly postaveny 4 mešity pro 12000 muslimů a jeden kostel pro 700 katolíků.P.s.: Tento film je historicky podobně "přesný" jako Annaudův další historický dokument :D nepřítel před branami. ()
Velmi mě zklamal Brad Pitt. Vůbec nehrál Rakušana, byl to prostě obyčejný Američan, který vlezl na území Tibetu, kde neměl co dělat. Naopak jsem si oblíbil vedlejší postavu Petera (David Thewlis), který vždy příběh zklidnil. Celkově měl film velice zvláštní nádech, možná kvůli tomu, že to je postavené na reálných událostech. Výprava, krajina, kulisy, interiéry chrámu a další, byly ohromující! Trochu kontroverzní je, že některé části natáčeli v Číně, proti vůli tamější vlády. ()
Reklama