Režie:
Ridley ScottScénář:
William MonahanKamera:
John MathiesonHudba:
Harry Gregson-WilliamsHrají:
Orlando Bloom, Eva Green, Liam Neeson, Jeremy Irons, Márton Csókás, Nikolaj Coster-Waldau, Jon Finch, Brendan Gleeson, Kevin McKidd, Edward Norton (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Prostý kovář Balian potká svého otce, kterého ani nezná, a ten mu nabídne, aby s ním jel do Jeruzaléma. Balian sice nejdřív nechce, ale pak zabije kněze, který odmítá dopřát klid duši jeho ženy, která spáchala sebevraždu. Rozhodne se tedy následovat svého otce do Jeruzaléma, aby smyl hříchy své i své ženy... Balianův otec umírá, ještě předtím ale pasuje svého syna na rytíře a žádá po něm, aby byl čestný. Balian má brzy příležitost vyzkoušet svou čest. Stávající král Jeruzaléma umírá a chce, aby mu dál vládl rozumný člověk. A takového vidí právě v Balianovi a nabízí mu ruku své sestry, ve které našel zalíbení. Jenže za cenu smrti jejího manžela, což nemůže čestný muž dopustit. Netrvá dlouho a neutuchající rozepře mezi muslimy a křesťany vyústí ve válku o Jeruzalém... (TV Prima)
(více)Recenze (1 197)
Poslednu dobu mi všetky takéto obliehacie scény pripomínajú Pána Prsteňov. Dokonca je tam Grond, ale bez škretov. A taktiež je tam Orlando Bloom, ale nestrieľa z luku a nie je blond. Každopádne Scott odviedol kus dobrej roboty. Videná predĺžená verzia :). Mimoriadne mi to pripomenulo Gladiátora. ()
Království Nebeské ve mně něco zanechalo. Takový zvláštní pocit, jako bych viděl něco jedinečného a procítil něco, co už nikdy nezažiju. Můžu si to samozřejmě pustit celé znova, ale ten úžas prvního shlédnutí, který ve mně ještě tři dny po shlédnutí stále přebývá, ale pomaluju ustupuje, se už nikdy nevrátí. Pořád si dokola pouštím mé oblíbené scény. Pořád přemítám nad myšlenkami, které film vyjádřil. Pořád myslím na ty jednotlivé postavy a herce, kteří je ztvárnili. Pořád. Proč? To bude kvůli mému agnostickému já. Koukat totiž na dvě strany lidí, každá věřící v jiného boha, bojovat o jedno božské město, které je důležitou součástí tolika náboženství a dodneška nedosáhlo míru, bylo něco úžasného. Ne-černobílé postavení k látce byla od Scotta a Monahana správná volba. Historická adekvátnost je nepodstatná. Viděl jsem pouze režisérskou verzi a když tu vidím to hodnocení, tak kino verzi nikdy vidět nechci. Tohle nebyl jen FILM. Tohle bylo umění. 10/10 ()
Z obyčajného kováča (Orlando Bloom) sa stáva postupne rytier a nakoniec udatný obranca mesta Jeruzalem. Čo prináša ľuďom vojna? Dokáže byť rytier čestný? Je možné vyjednať mier? Úžasný historický veľkofilm, ktorý neprináša len bojové scény, ale aj mnohé morálne zásady platiace v každom storočí. ()
Námět a zápletka: 4/10 ... Vizuální stránka: 5/10 ... Soundtrack: 5/10 ... Didaktický potenciál: 4/10 ... Celkový dojem: 4/10. ()
Přináším čerstvou kritiku. Tak prvně, Orlando Bloom. Chápu, že po něm šílejí davy fanynek a tudíž dostává hlavní role pro takovéto filmy na stříbrném podnose a do této doby se mi jeho výkony ve filmech od LotRu prakticky nelíbily. Nadchází změna. Bůh žehnej režisérovi, že nedal Orlandovi do ruky luk a že tam měl jen jednu malinkou milostnou scénu. DÍKY! Mohl tak Orlando dokázat že není na place jen k líbání. Dále menší kritika, když přehlédnu malou podobnost dobývání Jruzaléma s dobýváním Minas tirith v LotR, je tu ta samá podobná chyba :-) Dobývací věže byly většinou stavěny vyšší než hradby, nic nebylo šité na míru ;-) A také byly všechny dobývací zařízení stavěny v rychlosti v táboře tak by se s nima zase tam moc nepiplali ˇ(pokud jsem si dobře všiml těch perfektně nařezaných a natřených prken ze kterých se věže skládaly). Ale nejsem historik,jen fanoušek kterému něco na filmu nesedlo. Jinak jsem celkem spokojený. PS. Gladiátor je nepřekonatelný.. ;-) ()
Hodnotím nachlup stejně jako Alexandra Velikého. Ridley Scott vytvořil sladkokyselou kecanou, ve které se ohromně nenuceně tváří hlavní hrdina Orlando Bloom. Po první půl hodině jsem na pohovce usnul, což je proti Gladiátorovi silný krok vzad a jak tak koukám, nemyslím si to jen já. Jednu hvězdičku za pěknou bitvu na konci, kterou jsem pravda málem zaspal - dohromady 20% PS: Proč je nejlepší herec filmu celou dobu schován za malomocenskou maskou a hlavní roli hraje nejrozporuplnější aktér současnosti...? ()
První šarvátka v lese je ještě dobrá, tedy pokud pominu že začala naprosto nesmyslně, události jí předcházející byly značně nelogické a účelové, ale pak to jde s filmem stále více z kopce. Tolik nesmyslů, logických chyb, klišovitosti atd. jsem už dlouho neviděl. Díky naprosto blbému a děravému scénáři u mě ani absolutně nefungovaly dojemné a romantické scény, k hlavnímu hrdinovi jsem si nejen nevytvořil absolutně žádný vztah, ale nakonec jsem si přál aby ten "kovář", který dokonale všemu rozumí, je chytřejší než kdejaký generál, vyzná se v bojových strojích a všichni ho mají rádi, už konečně umřel. Bohužel se tak nestalo... Ke konci už jsem jen kroutil hlavou nad patetičností a nesmyslností tohohle "velkofilmu"... ()
Spis kravina nebeska....akce misty vykrada Navrat krale..hubenoucky Bloom pusobi v brneni a s mecem velice neverohodne-urcite ne jako vudce krizaku. ()
Chapu, ze pokud nekdo cekal Gladiatora, byl zklaman. Me se film libil a herecky je to vysoky nadprumer. Pominu-li Blooma a Ironse, klasickeho Neesona, vystoupi mi Reynald Brendana Gleesona, ktery si timto vynahradil podobny charakter ktery mel jako Menelaus v Troji, Edward Norton dokaze hrat i pres masku a Eva Greenova ma kouzlo, o jakem se pulce hollywoodskych devcat ani nesnilo. ()
myslim že celkom kvalitne natočeny velkofim, bojove sceny OK, len je ich malo, mohlo to byt trochu kratšie alebo vatu nahradit akciou, a mohli si odpustit tie kecy v zavere ()
Zboznuju tu Ironse, nemuzu si pomoct =))) ()
Dvě hvězdičky jen za tu velkolepou výpravu a Edwarda Nortona,který má tak charakteristické držení těla,gesta a skvělé herectví,že jsem ho poznala i za tou maskou ( pravda,hodně mi pomohl hlas:o). Jinak je to opravdu jedna velká a historicky nevěrohodná nuda. ()
Kinoverzia za 4*, rozšírená verzia za 5*. Lebo Scott a jeho vizuál, a ...hudba,... a Eva Green a ..epickosť, ktorú skutočne epicky dokáže zobrazovať nie až tak veľa režisérov. Takže preto. ;-) Filmárčina, pri ktorej sa tiskne slza do oka filmového nadšenca (a k tomu aj filmového študenta) a to aj keď sa zdanlivo nič dojímavé nedeje :D ()
Takový to mohl být dobrý film. Ovšem nevěrohodný O. Bloom, dlouhá stopáž a PATOS ( otřesné burcování k obraně Jeruzaléma ) téměř zničili to pozitivní. ()
Tímto snímkem Scott dosáhl levelu obrazové dokonalosti, kam se řadí jen velmi málo režisérů. Bohužel 4 hvězdičky jsou asi jenom za to... Příběh, scénář, postavy (Bloom) se předhánějí v tom, co je horší. Ale mě to prostě nedá... **** ()
Sláva nazdar výletu, nezmokli jsme, už jsme tu! Konečně někdo ve velkofilmu popsal křižácké výpravy tak, jak skutečně vypadali. Křesťanské armády vedené neschopnými debílky a velmi moudří muslimové, kteří v dobách největší slávy zadupali do země vše, co jim stálo v cestě. Ještě že je před Vídní vždy zastavil generál zima, kterého neznali. ()
Jeje uplne jsem zapomel, ze jsem to videl....bohudik! ()
No pane Scott to byla teda "pohádka"..bohužel jinak než obvykle a to ve špatném slova smyslu. Vystihly to již "don corleone" a "Tom Hardy". 2* za to že jsem to vydržel dokonce (Director's cut), ale vlastně ani nechápu jak se mi to mezi tím zíváním a obracením očí v sloup podařilo. ()
Vizualne nadherny film stroskotava na neuveritelne neuveritelnom scenari a este viac neuveritelnom filozofovani a posolstvach ktore jednoducho doba v ktorej sa odohrava dej nemala a ani nemohla mat. Film uplne ignoruje historicke suvislosti kriziackych vyprav a umelo nastrkuje divakovi myslienky ktore prisli az o mnoho storoci pozdejsie. Potom kazdy, co len trochu rozhladenejsi divak musi vnimat ze sleduje nieco comu sa jednoducho neda uverit a uveritelnost pribehu a jeho posolstva je jednym zo zakladnych predpokladov aby divak prijal to co mu chce autor odovzdat. Na tomto stroskotal nielen Kingdom of Heaven ale aj mnohe dalsie historicke velkofilmy (Alexander, Troja, atd...) ktore sa ako huby po dazdi vypucali po divacky uspesnom Gladiatorovi. Ak Ridley Scott chcel nieco divakom odkazat ohladne tolerancie a nabozenskej znasanlivosti mal si vybrat temu zo sucasnosti a nie ju umelo nastepit do pozadia krizickych vyprav kde stali proti sebe v tej dobe dve nezmieritelne nabozenstva, krestanstvo a mohamedanstvo. Skoda zahodenej sance ukazat skutocne pozadie tej doby. ()
Reklama