Režie:
George CukorKamera:
Henry W. GerrardHudba:
Max SteinerHrají:
Katharine Hepburn, Joan Bennett, Paul Lukas, Edna May Oliver, Jean Parker, Frances Dee, Henry Stephenson, Douglass Montgomery, John Lodge, Spring Byington (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Tento příběh vypovídá o životě čtyř sester z Nové Anglie – Jo (Katharine Hepburn), Amy (Joan Bennett), Meg (Frances Dee) a Beth (Jean Parker) během občanské války. Jo si přeje odejít z domova a stát se spisovatelkou, ale rozhodne se zůstat a pomáhat rodině. Meg však oznámí, že se chystá vdát, a tak může Jo odcestovat do New Yorku. Zde se usadí a rozjíždí svou spisovatelskou kariéru. Seznámí se s profesorem Fritzem Bhaerem (Paul Lukas), který jí začíná pomáhat s psaním. Zatímco je Jo pryč, zamiluje se Amy a krátce nato se i provdá za dlouholetého Joina kamaráda Laurieho Laurence (Douglas Montgomery). Když se Jo dozví, že Beth umírá, okamžitě se vrací zpět domů za ní. (J_Fiu)
(více)Videa (1)
Recenze (16)
Sestry Marchové ma úprimne fascinovali,sú štyri,majú sa rady nadovšetko,ale potýkajú sa dennodenne s rôznymi problémami,je akurát občianska vojna,otec je na fronte,sú mladé,rady by mali vážny vzťah s nápadníkmi,ktorí sa im dvoria v jednom kuse.Sestry sa volajú:Jo,Amy,Beth a Meg.Nápadníci:Laurie,Brooke a profák Bhaer,kto ku komu pôjde,prezrádzať nebudem,ale jedna zo sestier zomrie na chorobu,ktorú chytila od susedov...Videl som verziu z roku 1949,kde sa mi zdá,že je drobátko lepšia.Tu je ešte mladučká Katharine Hepburn,ktorá sa ešte len zoznamuje s kamerou,ale podotýkam,že nie je žiadny zelenáč,už má Academy Award za Morning Glory,tak povedal by som,že takmer celú pozornosť si kradne pre seba,ale mne to nevadí...Snímok má starú atmosféru ako alabaster a Krištof Kolumbus! by sa divil... ()
Román L. M. Alcottové, podle kterého byl natočen tento film je v USA považován za klasiku. Z toho vychází i množství jeho adaptací. Černobílá zvuková verze z roku 1933 je natočena klasicky podle románu bez větších úprav. Z dnešního pohledu už mladší generaci stěží zaujme, v porovnání s novějšími adaptacemi, ale dospělým ženám se může líbit. Existuje i kolorovaná verze. ()
Film ma síce nechytil za srdce, no keď som ho pozerala, silne som prežívala (a čiastočne preplakala) ich osudy a starosti, radosti. Keďže som v Amerike, vzdialená od domova, viac si uvedomujem ich obavy o zdravie blízkych. ___ Film je krásne starodávno Hollywoodsky. Celý v postate v interiéroch (štúdia?). Muž- Laurie má ešte namaľované oči, viem si ho krásne predstaviť ako typického vysneného mládenca tých rokov. Veľmi ľutujem, že som ešte neprišla na chuť K. Hepburn. Postave nepridala trošku láskavosti, jedine k sestrám trochu ale nie láskavosť samej Jo. U profesora zas veľmi značne vidno, že má o Jo záujem. Inak rodina fungovala krásne, Beth bola zlatá. No niečo mi chýba, aby som si film zaľúbila a neviem to popísať. Celkovo, pre mňa mali Little Women momentálne silnú pridanú hodnotu, s odstupom času budem asi rada, že som videla ďalšiu verziu známej knihy ()
Příběh čtyř sester dospívající v Americe devatenáctého století. Toho času zuří občanská válka, takže muži jsou v řadách armády. Z této rodiny tedy otec se synem. A tak je barák plný ženských, každá mající ve vínku svůj pevný charakter a zájmy. A v tomto prostředí jsou ukázány hodnoty rodiny v takzvané Nové Anglii, což znamená toužebného dosažení svých životných cílů navzdory sebeobětování a zároveň plného užívání radostí života. Každá z dívek má tedy svůj sen snažící se ho naplnit, avšak nezapomínají na podporu vzájemnou a hlavně jejich matky. Dnes již ohromná, klasika, kupodivu stále nestárnoucí, byla natočena na základě knihy, kterou napsala Louisa May Alcott, na základě vlastních zkušeností. Sama vyrůstala se svými třemi sestrami, avšak nejedná se o úplně přímou autobiografii. Snímek je svěží, povznášející, samozřejmě spíše konverzační, ale silný už v kramflecích. A stala se z toho taková výjimečnost, že je knižní předloha stále filmaři přitahována a stále vznikají další nové filmové adaptace. Ale jak už to tak většinou bývá, nejlepší je vždy prvotina a platí to i pro tentokrát. Nějaké výhrady by se samozřejmě našli a to jak ve zpracování, tak i v logice možností dané doby. Jedná se o film, který rozhodně stojí za povšimnutí. ()
Christopher Columbus! Drzá Jo, rozumná Meg, trdlo Amy a drahoušek Beth. Díky knize jsem se s těmito sestrami seznámila už když mi bylo asi deset a od té doby se k nim mnohokrát vrátila. Filmová verze z roku 1933 pracuje s knihou Little Woman, ale také s jejím pokračováním Good Wives. Oproti předloze byly na úkor Josephiny upozaděny ostatní sestry a je to rozhodně škoda. Jejich příběhy jsou zajímavé, ale nedostatečně rozvinuty. Jak se z rozkošného spratka Amy, stala sebevědomá mladá dáma? Kam se poděla Bethina láska ke hraní? A co Laurie? Další a další otázky... Veškeré výhrady, které mám, však zažene jediný úsměv Katherine Hepburn. Už tenkrát byla okouzlující a bez ní by byly Malé ženy zřejmě poloviční. Právě ona (respektive její Jo) je nositelkou většiny vtipů i dojetí... Jako největší klad filmu však vidím to, že se podařilo udržet atmosféru předlohy. Smích, hravost, fantazie - ale i bolest, válka, samota. A mezi tím vším naděje... ()
Galerie (40)
Zajímavosti (1)
- Film je zařazen na seznamu "nejvýznamnějších filmů", který vydal Vatikán v roce 1995 na přání papeže Jana Pavla II. Nachází se v kategorii filmů, které jsou významné svou uměleckou hodnotou. (gjjm)
Reklama