Režie:
Cecil B. DeMilleKamera:
Loyal GriggsHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Charlton Heston, Yul Brynner, Anne Baxter, Edward G. Robinson, Yvonne De Carlo, Debra Paget, John Derek, Cedric Hardwicke, Nina Foch, Martha Scott (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Velkoryse pojatý historický snímek hollywoodského režiséra Cecila B. DeMillea vychází z druhé knihy Starého zákona a soustřeďuje se na líčení Mojžíšových osudů. Děj začíná v okamžiku, kdy se malého dítěte, které připlave v košíku po řece, tajně ujímá Bithiah, královna Egypta a přijme je za své. To je pak vychováváno v přepychu a dostane se mu vzdělání. Teprve až v dospělosti Mojžíš zjišťuje, že vlastně patří do jiné společnosti. Procitá z „bohatého snu“ s vědomím, že musí židovskému lidu vrátit svobodu. S pomocí otroků se vzbouří proti nevlastnímu bratrovi faraónovi a kněžím, kteří pevnou mocí ovládají Egypt... Zkušený hollywoodský tvůrce a režisér Cecil B. DeMille, se vrátil k stejnému biblickému tématu již podruhé, první němou verzi natočil v roce 1923. Rozpočet finančně náročného projektu byl v době jeho vzniku mimořádně vysoký, film nakonec stál 13 milionů dolarů. Příběh je ukázán jako strhující dobrodružství, plné víry a vášně, s univerzálně platným poselstvím. Přitažlivost filmu, je kromě tématu, položena na velkolepé výpravě, součástí děje jsou obrovské makety pyramid, vynikající práci kameramanů s barvami a skvělých hereckých výkonech holywoodských hvězd. Postavu Mojžíše ztvárnil Charlton Heston, úlohu faraona hraje Yul Brynner. Kromě toho se natáčení účastnilo asi sedm tisíc statistů, dvojnásobně vysoký počet zvířecích „komparsistů“, dodnes jsou obdivuhodné některé optické triky (zejména obraz odchodu Židů z Egypta, před nimiž se rozestoupí vody Rudého moře). (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (140)
Obrovský rozťahaný megafilm, ktorý sa pustil do biblického príbehu s vtedajšou pompéznosťou v historických filmoch a ktorého herecké stvárnenie je profesionálne. Problém je ale v dvoch dieloch, kde prvý diel je skôr o konverzáciách medzi členmi rodín, medzi pánmi a poddanými, no veľa neponúka. Druhý a kratší diel tvorí podstatnú časť toho, čo dnešné filmy popisujúce tieto udalosti majú v sebe obsiahnuté. Hodnovernosť je skôr kontroverznou záležitosťou, najmä čo sa týka prvého diela, najmä som často nemohol uveriť tomu ako sa tu rozprávali medzi sebou otroci a páni, proste mi to pripadalo až priveľmi s tými hrdinskými a vážnymi rečami prednášaními monumentálne dosť divne. Vedel by som si takýto film predstaviť aj skromnejšie, naopak masovým scénam veľa nedali. Asi si radšej v budúcnosti pustím, ak to budem chcieť, skôr animovaný film Princ Egyptský než toto. ()
Reziser Cecil B. DeMille natacal filmy predovsetkym pocas nemej ery a bolo to trosku citit aj na tomto filme, hlavne co sa tykalo hereckych, povedal by som divadelnych vykonoch, pricom jednu starsiu verziu uz reziser natocil v roku 1923 a mozno aj vdaka pokrocilejsim moznostiam vizualnych efektov na 50-te roky chcel natocit remake a verim tomu, ze musel mat v tom obdobi obrovsky uspech. Ja osobne by som par scen vystrihol, predsa len to trvalo na mna trosicku dlho, ale druha cast mi to svojimi vizualnymi efektami celkom vynahradila, scena s morom bola na tie roky krasne natocena, za co si zasluzila i Oscara za specialne efekty. Film bol nominovany aj za najlepsi film roka, avsak v konkurencii ziskal Oscara dobrodruzny film CESTA OKOLO SVETA ZA OSEMDESIAT DNI (1956) od Franka Coraciho. _______ Charlton Heston - (Mojžiš / Hlas Boha) +++ Yul Brynner - (Ramzes) +++ Anne Baxter - (Nefretiri) +++ Edward G. Robinson - (Dathan) +++ Yvonne De Carlo - (Sephora) +++ Debra Paget - (Lilia) +++ John Derek - (Joshua) +++ Cedric Hardwicke - (Sethi) +++ Vincent Price - (Baka) +++ John Carradine - (Aaron) +++ Robert Vaughn - (Muž ozbrojený kopiou u zlatého teľaťa) +++ Produkcia: Cecile B. DeMille +++ ()
Film s příchodem přestávky výrazně mění polohu. Zatímco první část je hollywoodským velkofilmem klasické éry (přestože ke geniálnímu Benu Hurovi jen vzhlíží), v části druhé je až příliš akcentovaná starozákonní věrouka. Nevadí mi filmy s jednostranně orientovanou náboženskou tematikou (dnes už se něco takového netočí, protože doba se ubrala jiným směrem a navíc by kdekdo měl plnou hubu nedostatečné vyváženosti), nicméně postava Mojžíše je od setkání s Bohem na Sinaji neuvěřitelně plochá a slouží již jen k deklamování pohrůžek a prorockých frází. Nejsem dopodrobna seznámený s textem Bible, ale je až příliš znát, kde se filmaři opírali výhradně o ni. V útržcích vyznívá film až neuvěřitelně heslovitě. Rovněž nekompaktně působí absence nadpřirozených úkazů v první části a jejich samozřejmost v části druhé. Přesto se jedná o monstrózní projekt hodný vidění, zejména pro příznivce dlouhých historických eposů. (665., 1. VIII. 2011) ()
Svého času celospolečenská událost. Brána v potaz inflace a vývoj měny, je ´Desatero přikázání´ se svými téměř 900 miliony tržby 5.nejnavštěvovanějším filmem v amer. kinech všech dob (mimochodem na prvních dvou místech je ´Sever proti jihu´ a ´Star Wars´). Bohužel klasik Cecil B.de Mille se asi zapomněl v němé éře. Celý film má jakousi statickou divadelní stylizaci, i při dlouhých scénách se kamera nehne ze stejného místa a nechává herce strojeně odříkávat dialogy, plné nepřirozeného patosu. Po téměř 4 hodinách projekce už tenhle strnulý patos a mizivá režijní invence, která by film trochu osvěžila, začíná být poměrně úmorná. Přesto dávám 4*, snad za tu auru starého svůdně megalomanského Hollywoodu, která celým filmem prostupuje. Ta přehršel špičkových studiových kulis a interiérů skoro až bere dech. A triky? Udělený Oscar za speciální efekty byl, myslím si, zasloužený. Animované zadní projekce, které vypadají velkolepě a vůbec ne nepatřičně (jako bylo v té době obvyklé) a triková sekvence pochodu přes Rudé moře je na svojí dobu naprosto úchvatná a ojedinělá (i dnes působí velmi sugestivně). Vizuální stránce opravdu nejde nic vytknout, ale i vzhledem k přemrštěné stopáži si tenhle epicky pojatý starozákonný „výlet“ podruhé už těžko zopakuji. ()
Mám dojem, že DeMille už novou verzi točit neměl, možná produkovat a svěřit projekt někomu mladšímu s čerstvějšími nápady, protože to hlavní, co film ubíjí a působí jeho předčasné stárnutí, je nesnesitelná divadelnost, statičnost a neschopnost odpoutat se od prvního filmu. Heston je jako Mojžíš výtečný, rozestoupení moře fantastické, ale rozpaky přetrvávají. ()
Galerie (230)
Zajímavosti (45)
- Snímek byl natočen v Sinai a Egyptě, kde bylo nafilmováno okolo 5 % filmu, s obrovskou výpravou a kulisami, které byly v době uvedení jedny z největších, které kdy byly vytvořeny. (JARDAHONDA)
- Malého Mojžíše v kolébce ztvárnil syn Charltona Hestona Fraser. V té době mu byly tři měsíce. (Tristan Rafael)
- Scénář k filmu měl 308 stran. (Chatterer)
Reklama