Režie:
Jim HanonScénář:
Bill EwingHudba:
Ronald OwenHrají:
Matt Lutz, Chad Allen, Gil Birmingham, Kalani Queypo, Traci Dinwiddie, Jose Yenque, Wynn Everett, Chase Ellison, Felix Solis, Sean McGowan, Stephen Caudill (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Strhující dobrodružný velkofilm o střetu dvou civilizací.
Ekvádorský prales roku 1943. Skupinka misionářů z organizace SIL International se vydává za domorodým kmenem žijícím v deštném pralese v povodí Amazonky. Jejich putování však končí tragédií. Misionáři, kteří přišli indiány zachránit a vysvobodit jejich duše, jsou za svoji obětavou práci zabiti. Rok 1965 – rodiny zabitých přicházejí do osady a několik měsíců žijí společně s domorodci.
Silně emotivní příběh podle skutečných událostí, nádherná příroda, úchvatné letecké záběry, skvělá hudba a autentický příběh o střetu dvou kultur. Je člověk schopen spřátelit se s těmi, kdo zabili jeho rodinné příslušníky a známé?
(oficiální text distributora)
Videa (1)
Recenze (39)
Pěkný, autentický příběh plný emocí, pěkné scenérie i hudba, pěkně a nekonvenčně natočené … PĚKNÝ FILM. V tomto případě se nedá moc co hanit. Člověk do toho spadne, v závěru v příjemné náladě odejde a některým dost možná i výrazně zvlhnou oči. RECENZE ČESKÉHO BLU-RAY: Po spuštění nás čekají přeskočitelné ukázky na „Ironclad“ a „Poslední boj Ransoma Pridea“ a poté základní, nijak pohledné menu se základními volbami. Obraz je tentokrát prezentován v kinoformátu 2,35:1 a hned z počátku je výrazně patrná stylizace v podobě vysokého kontrastu a hodně sytých barev. Na jednu stranu díky tomu vypadají denní záběry nádherných scenérií k nakousnutí, na straně druhé má za následek lehkou přesaturovanost pleti, která je v tom nejextrémnějším případě skoro až oranžovo-červená. Kromě toho se na ní hodně projevuje komprese, která jinde až tolik viditelná není, přestože jí při bližším pohledu a troše snahy zaregistrujete skoro v každém záběru. Ostrost i množství detailů na vysokých hodnotách, černá je na tom velmi dobře i v nočních záběrech a zrna je tak akorát, aby nikoho nerušilo. Nakonec je nutno zmínit, že do obrazu jsou u neanglických částí natvrdo vložené anglické titulky a jelikož ty české opět dosahují zbytečně velkých rozměrů, výsledný dojem z efektivnosti využívání pixelů vašeho zobrazovadla nebude valný. Nadšení nebudete ani z originálního zvuku v DD 5.1, který se sice snaží, ale ve výsledku není vůbec dynamický. Stopa je orientovaná spíše na přední kanály a v zadních reprodukuje nepřirozeně znějící dozvuky a nevýrazné efekty džungle. Hudba využívá relativně agresivně subwoofer, to samé se nedá říci o ostatních pěti kanálech, což má za následek její nevyrovnanost a malou efektivnost. Možná nejhůře na tom je většina dialogů, které se rozprostírají po všech třech předních kanálech a částečně dokonce i v zadních. Ještě horší je fakt, že nejsou nějak výrazné, či vyloženě čisté. Kdybych měl zvuk nějak formulovat, označil bych jej za takový neplnohodnotný záznam z externího zdroje - ano, až tak občas zní. Česká stopa v DD 5.1 disponuje víceméně totožným zvukem s mnohem výraznějšími dialogy a docela vyvedený je i samotný dabing, v němž zůstávají neanglické dialogy v originále podpořeným titulky (pochopitelně anglickými i českými). Bonusy na disku samozřejmě nejsou. Titul povedeného filmu s obrazem se silnými i lehce slabšími momenty a horším zvukem. Z pohledu „Blu-ray edice“ nějakých 70% a hodnocení v rámci celého českého Blu-ray trhu 30%. ()
"Konec oštěpu"; buďto má oštěp konce dva nebo - a nebo lépe - má začátek (špici), prostředek (místo, kde ho drží ruka při vymrštění) a konec, který trčí ze zraněného či zabitého tvora. Nejdůležitější je asi prostředek, který prostřednictvím ruky spojuje srdce vrhače a srdce oběti. Toho si správně všimnul i Faye****: „Můj otec ztratil život na konci oštěpu ... a bylo to na konci oštěpu, který spojil mě a Mincayaniho“. Ať už konec oštěpu považujeme za cokoli, jeví se příběh smíšené společnosti divochů a misionářů nadmíru bizarní (zvláště touha žen zabitých misonářů žít s vrahy svých manželů - a to nehledě na lokální podivnosti: náčelník indiánů si přece nemůže splést krev s olejem, i když ho nezná). Misionářská práce je nakonec úspěšná, z divochů se stávají křesťané. Nezávislá pralesní komunita mizí... Pro mě zajímavým aspektem filmu byla indiánská mluva. Ne, že bych jí chtěl rozumnět, ale intenzita promluvy mi připomínala cikánský způsob. (Nedávno jsem cestoval v kupé s cikánskou a jejími (?) čtyřimi malými dětmi. Přestože jsem zpočátku nechtěl, nakonec jsem musel kupé opustit, protože její neustálý křik byl nesnesitelný.) Nebyla dříve intenzita hlasu (podobně jako cikánka intonovali v kmeni muži i ženy) znakem postavení v kmeni či skupině? Můžeme tak soudit ze způsobu mluvy tohoto ekvádorského kmene? ()
Tento film je v mnohém jiný... Na první pohled je znát jistá "neprofesionalita", či snad "pohrdání filmovými konvencemi" a také velká dávka naivity, která provází celý film. Některé záběry džungle (obzvláště ty letecké) ve spojení s hudbou mohou působit až kýčovitě. Film, vyprávěný "vševědoucím vypravěčem", který už jaksi všechno dopředu ví, navíc nepůsobí příliš dramaticky, spíše jako dokument. Přes to všechno může film zanechat v divácích otázky, což považuji za klíčové. Jak je to možné? Oběť i ochota odpustit nadšených misionářů působí značně naivně, ale paradoxně (?) přináší své plody... To stojí za zamyšlení a díky tvůrcům tohoto filmu za něj. Zajímavé komentáře: Beastmaster4, KrestanFilms, Psema, Nick Tow. ()
Na jedné straně opravdu luxusní nejen letecké záběry nádherných deštných pralesů a neurčitých přítoků Amazonky protékajících mezi nimi. Na straně druhé poměrně zajímavý příběh o sbližování/nenávisti dvou zcela rozdílných kultur. A rozhodně nečekejte klasický pohled, jak jsou černí domorodci mírumilovní, zatímco my je utlačujeme. End of the Spear se na tento problém dívá dost komplexně, bez nadržovaní jedné, ani druhé straně. Poměrně závážné téma dnešní čím dál více globalizační doby, které se ve světě filmu moc nevidí. P.S.: A vždycky mě potěší, když v americkém filmu nemluví každý Rus, Bulhar nebo v tomto případě Waodani anglicky. Za snahu o dokopávání mainstreamového amerického publika ke čtení titulků bychom asi měli poděkovat Melu Gibsonovi. ()
50%. Rado by to bolo novými Hráčmi na vinici Pána (čo už je samo osebe podľa mňa dosť preceňovaný film), ale bohužiaľ. Vzniklo to podľa skutočných udalostí, ktoré sú značne šokujúce a brutálne, ale vo filme je inkriminovaná pasáž natočená dosť nezáživne. Rovnako tak (prekvapivo početné) súboje medzi domorodcami/kmeňmi. Chcelo by to byť drsné (ušetrený nie je ani detský život), ale proste to nie je ono (a jedna nezvládnutá scéna s anakondou to nezachráni, je skôr WTF, než mrazivá). Potešili ma archívne reálne nahrávky v záverečných titulkoch. ()
Galerie (5)
Photo © AV Pictures
![Na konci světa - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/225/158225094_fabb47.jpg)
Zajímavosti (8)
- Pracovným označením snímky bol názov Walk His Trail. (MikaelSVK)
- Film vyvolal velkou kritiku u některých náboženských skupin. Například se jim nelíbilo, že Stevenův otec Nate nezkrývá svou náklonnost k mužům nebo, že slovo Bůh bylo zaměněno ve slovníku kmene Waodani za slovo Waengongi. (Terva)
- Film je natočen podle skutečných událostí z Ekvádiru roku 1956. (Terva)
Reklama