Režie:
Jim HanonScénář:
Bill EwingHudba:
Ronald OwenHrají:
Matt Lutz, Chad Allen, Gil Birmingham, Kalani Queypo, Traci Dinwiddie, Jose Yenque, Wynn Everett, Chase Ellison, Felix Solis, Sean McGowan, Stephen Caudill (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Strhující dobrodružný velkofilm o střetu dvou civilizací.
Ekvádorský prales roku 1943. Skupinka misionářů z organizace SIL International se vydává za domorodým kmenem žijícím v deštném pralese v povodí Amazonky. Jejich putování však končí tragédií. Misionáři, kteří přišli indiány zachránit a vysvobodit jejich duše, jsou za svoji obětavou práci zabiti. Rok 1965 – rodiny zabitých přicházejí do osady a několik měsíců žijí společně s domorodci.
Silně emotivní příběh podle skutečných událostí, nádherná příroda, úchvatné letecké záběry, skvělá hudba a autentický příběh o střetu dvou kultur. Je člověk schopen spřátelit se s těmi, kdo zabili jeho rodinné příslušníky a známé?
(oficiální text distributora)
Videa (1)
Recenze (39)
Dráma o konflikte dvoch "civilizácií" akoby k nám priplávala z nejakého iného času. Múdry a hlboký príbeh (na rozdiel od X-tREma si vôbec nemyslím, že ide o oddychovku) je totiž prerozprávaný krásne "staromilským" spôsobom. Majestátna hudba a malebné obrázky prírody nepôsobia vykalkulovane či artistne; aj napriek nim (či práve preto) pôsobí film takmer dokumentárne presvedčivo a autenticky. V dnešných časoch takmer exkluzívna zriedkavosť... ()
Moje hodnotenie je výlučne za vizuálno a hudbu. Príbeh sa mi ani trochu nepáčil, prosím vás-zachraňovať duše indiánom? Nedajte sa vysmiať! Ten, koho je potreba zachrániť sme my, žijúci v pretechnizovanom a neprirodzene umelom prostredí, Keby niečo, tak indiánom závidím čistotu a jednoduchosť ich životov v nádhernej prírode. Netvrdím, že je ich život ľahký, ale určite o mnoho normálnejší, než ten, ktorý vedieme my v civilizácii. Na téma šírenia kresťanstva sa rozpisovať nebudem, pretože si nechcem kaziť náladu vysvetľovaním, aké absurdné sa mi zdá to, že v 20 storočí ešte niekto veril v existenciu nadprirodzeného a všemohúceho stvoriteľa! Dokonca sa tento blud s ľudstvom tiahne do dnes, nad čím len nechápavo krútim hlavou. ()
Tento film je v mnohém jiný... Na první pohled je znát jistá "neprofesionalita", či snad "pohrdání filmovými konvencemi" a také velká dávka naivity, která provází celý film. Některé záběry džungle (obzvláště ty letecké) ve spojení s hudbou mohou působit až kýčovitě. Film, vyprávěný "vševědoucím vypravěčem", který už jaksi všechno dopředu ví, navíc nepůsobí příliš dramaticky, spíše jako dokument. Přes to všechno může film zanechat v divácích otázky, což považuji za klíčové. Jak je to možné? Oběť i ochota odpustit nadšených misionářů působí značně naivně, ale paradoxně (?) přináší své plody... To stojí za zamyšlení a díky tvůrcům tohoto filmu za něj. Zajímavé komentáře: Beastmaster4, KrestanFilms, Psema, Nick Tow. ()
Nádherná příroda, úchvatné letecké záběry, krásná hudba a autentický příběh o střetu dvou kultur. Skupinka misionářů (přiznávám, že smysl jejich mise mi zůstal až do konce filmu utajen) jejichž první setkání s domorodým kmenem, žijícím v deštném pralese v povodí Amazonky, končí tragédií..A tady začíná už jiný příběh .... „Můj otec ztratil život na konci oštěpu ... a bylo to na konci oštěpu, který spojil mě a Mincayaniho“ ()
"Konec oštěpu"; buďto má oštěp konce dva nebo - a nebo lépe - má začátek (špici), prostředek (místo, kde ho drží ruka při vymrštění) a konec, který trčí ze zraněného či zabitého tvora. Nejdůležitější je asi prostředek, který prostřednictvím ruky spojuje srdce vrhače a srdce oběti. Toho si správně všimnul i Faye****: „Můj otec ztratil život na konci oštěpu ... a bylo to na konci oštěpu, který spojil mě a Mincayaniho“. Ať už konec oštěpu považujeme za cokoli, jeví se příběh smíšené společnosti divochů a misionářů nadmíru bizarní (zvláště touha žen zabitých misonářů žít s vrahy svých manželů - a to nehledě na lokální podivnosti: náčelník indiánů si přece nemůže splést krev s olejem, i když ho nezná). Misionářská práce je nakonec úspěšná, z divochů se stávají křesťané. Nezávislá pralesní komunita mizí... Pro mě zajímavým aspektem filmu byla indiánská mluva. Ne, že bych jí chtěl rozumnět, ale intenzita promluvy mi připomínala cikánský způsob. (Nedávno jsem cestoval v kupé s cikánskou a jejími (?) čtyřimi malými dětmi. Přestože jsem zpočátku nechtěl, nakonec jsem musel kupé opustit, protože její neustálý křik byl nesnesitelný.) Nebyla dříve intenzita hlasu (podobně jako cikánka intonovali v kmeni muži i ženy) znakem postavení v kmeni či skupině? Můžeme tak soudit ze způsobu mluvy tohoto ekvádorského kmene? ()
Galerie (5)
Photo © AV Pictures
![Na konci světa - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/225/158225094_fabb47.jpg)
Zajímavosti (8)
- Na rottentomatoes získal snímek 20% kladných a 29% záporných reakcí. Celkem 5,2/10. (Terva)
- Film vyvolal velkou kritiku u některých náboženských skupin. Například se jim nelíbilo, že Stevenův otec Nate nezkrývá svou náklonnost k mužům nebo, že slovo Bůh bylo zaměněno ve slovníku kmene Waodani za slovo Waengongi. (Terva)
- V roce 2007 získal soundtrack tohoto filmu cenu Dove (křesťanský hudební průmysl Gospel) za nejelpší instumentální album roku. (Terva)
Reklama