Režie:
Richard LangScénář:
Fraser C. HestonKamera:
Michel HugoHudba:
Michel LegrandHrají:
Charlton Heston, Brian Keith, Victoria Racimo, Stephen Macht, John Glover, Seymour Cassel, Cal Bellini, William Lucking, Victor Jory, Terry Leonard (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Dvojice lovců kožešin bojuje s indiány, popíjí kořalku a loví squaw a během toho pátrají po slavném údolí, kde je tolik bobrů, že vám sami skáčou do pastí – to vše ve skvěle natočeném westernu. Rozsáhlé vyprávění je věnované prvním skutečným americkým hrdinům, kteří lovili a přežívali ve Skalistých horách ve třicátých letech devatenáctého století. Charlton Heston se představuje jako odhodlaný horal a lovec Bill Tyler. V těch dobách se poptávka po bobřích kožešinách již dosti snižovala a život, který si Tyler a jeho parťák Frapp (Brian Keith) vyvolili, se chýlí ke konci. Ale oni se odmítají vzdát. U konce je též svobodný život indiánů a jejich přirozený styl života. Náčelník Těžký Orel bojuje o přežití svého kmene ohrožovaného bílými lovci a neštovicemi, kterými tito nakazili jeho lid. Nakonec musí náčelník svést těžký souboj s Tylerem. Film zachycuje úžasnou horskou divočinu. (HBO Europe)
(více)Videa (1)
Recenze (23)
Nenápadná a vcelku neprávem polozapomenutá dobrodružná nádhera s Charltonem Hestonem, toho času vysazeném nikoliv na planetě opic, ale na Divokém Západě někde v oblasti Skalistých hor. Se svým parťákem Anthony Hopkinsem, zde nesprávně uvedeným jako Brian Keith, loví indiánské bobry a bobry Indiánek a jednou si uloví i náčelníkovu ženu... Ten si ji poctivě odchytil při genocidě jiného kmene, čili se mu tento stav pochopitelně nelíbí. Akce je dostatek, chemie mezi Victorii Racimo a Hestonem funguje, nechybí záběry na krásné exteriéry a příznivci podobných pohodových filmů na nedělní odpoledne budou spokojení. Čtvero bobrů staví hráze nebo se holí (to už ponechám na vašich preferencích a fantazii). ()
Rok 1980 znamenalo definitivní konec klasických westernů, ještě vznikly 4 známější kousky, po zbytek dekády se počet známějších westernů dát spočítat na prstech jedné ruky. Horalové z té čtverky měly být jen do počtu, ale příjemně mě překvapili. Drsná i krásná příroda z pionýrské éry kde zatím nenarazíte na civilizaci, armádu, kolty ani opakovačky, ale jen pár lovců bobřích kožešin s předovkami a rozličné indiány - slušné, zlodějské i vraždící. A dvojice postarších trapperů a jedna zachráněná indiánka přežívají v divočině a unikající nástrahám Černonožců. Je to vtipné (neustálé dobírání si hrdinů), drsné, smutné a na western nebývale akční (spousta fyzických soubojů). Nechybí tu i trocha nostalgie (bobři vymírají, indiáni jsou koseni nemocemi, do kdysi svobodné země proudí první poutníci). A zestárlí vousáči Heston i Keith jsou ve svých rolích výborní. Není to nezapomenutelná klasika, ale nenapadá mě nic co bych vytkl, takže 4*. ()
Výborný dobrodružný snímok o dvoch trapperoch, ktorý sa ale bohužiaľ neberie príliš vážne a veľakrát koketuje s komédiou, čím stráca na atmosfére. Prekrásne prírodné scenérie a romantika nedotknutej divočiny, ktorá siaha až cez obrazovku, sú nesporné plusy, rovnako ako charizmatickí starci Heston (s parochňou) a Keith, ktorí už má čo to za sebou. Akurát sú len veľmi málo vierohodné súboje starcov s mladými indiánmi, z ktorých takmer vždy výjde víťaz starec. Preto neprekvapia pomalšie súboje. Akcia je bohatá, len sa mi nechce veriť, že pár koní pri nátáčení neprišlo k nejakému úrazu. Napriek celkovej spokojnosti, škoda toho množstva komediálnosti, bol by to celkom iný film. ()
Ne že by snad příběh měl nějakou zvláštní hloubku, ale funguje možná právě proto, že se o ni ani nepokouší (to by jinak nejspíš dostal knokaut pažbou pušky Jeremiaha Johnsona). Díky tomu se mu dá odpustit i hollywoodský folklór v podobě plynně anglicky hovořících Indiánů nebo psů vydávaných za vlky. Co film ztrácí z reality, to dohání slušnou dávkou humoru a násilí. Největšími klady jsou ovšem skvěle fungující dvojice Heston-Keith, dobrá akce a v první řadě krásně zachycená příroda. "Vy jste se nikdy neztratil?" "Občas jsem tápal měsíc nebo dva, ale nikdy jsem se neztratil." ()
Když western, tak proč se starat o českou gramatiku? Ale možná by se mělo, když indiáni v něm mluví spisovnou angličtinou. A tak co tedy na ty "horalovy" říká Jiří Haller z Ústavu pro jazyk český AV ČR, v. v. i.: "Šest jmen má koncovku -é: andělé, apoštolé (vedle apoštolové), horalé, konšelé (vedle konšelové), manželé, Španělé." Ale nejspíš patří mezi to i "kořalové", neboť autor překladu "Mountain Men" musel být nutně podroušen. Samotný western je sice dost naivní, ale historicky přesný: nejdříve odešli bobři, potom bizoni a pak indiáni. A nikdo z nich nedošel do zaslíbené země. Před Cristóbalem Colónem mohlo žít v obou Amerikách na 100 milionů Indiánů, 50 milionů bizonů a bobrů bezpočet. Indiáni prostě nebyli železní muži (jako Charlton Heston), a pokud se mezi nimi nějaký vyskytnul (jako Stephen Macht), pak ho musela zastřelit indiánka (jako Victoria Racimo)... A nebo jak pěkně zpívá Elton John (Indian Sunset, text Bernie Taupin, "Indián"): "A rudé slunce konečně zapadlo ve zlatých horách / A mladý válečník došel míru s děrami po kulkách." Další vyčtené poznámky: 1. Film se odehrává v roce 1838, éra horalů skončila o dva roky později. 2. Zmíněná cesta do Oregonu (přes Velký předěl) je milníkem v "dobývání Západu". 3. Běh o život je podle vlastního svědectví Johna Coltera, prvního autentického horala, včetně zabití Indiána a úkrytu v bobřím doupěti. ()
Reklama