Režie:
Anna ProcházkováScénář:
Oldřich ŽeleznýKamera:
Vladimír OpletalHudba:
Miloš HolečekHrají:
Ilja Racek, Jan Schánilec, Klára Jerneková, Jiří Zahajský, Hana Maciuchová, Ota Sklenčka, Václav Mareš, Olga Jiroušková, Věra Křesadlová, Božena Böhmová, Marie Brožová, František Holar (více)Obsahy(1)
Divokými údolími Transylvánských Karpat ujíždí kočár se zástupcem londýnské advokátní kanceláře Harkerem. V horském průsmyku se má setkat s kočárem hraběte Drakuly, se kterým má jménem své firmy projednat koupi domu s pozemky poblíž Londýna. Místní obyvatelé vyjadřují zděšení, když jim řekne, za kým jede. On si však nebere jejich výstrahy příliš k srdci. Ale již při vstupu do Drakulova zámku se nemůže zbavit nepříjemnému pocitu... (Česká televize)
(více)Recenze (99)
O existenci této televizní inscenace jsem se dočetl v knize Černý bod od Martina Jirouška, který se nad ní ve svém textu až nekriticky rozplýval. Osobně jeho nadšení nesdílím (podobně jako mě moc neoslovila ani jeho kniha, která je mimochodem beznadějně vyprodaná a nesehnatelná, s výjimkou knihoven) a viděl jsem už lepší (a hlavně invenčnější) adaptace Stokera. Ilja Racek coby Dracula je rozhodně přesvědčivý, podobně jako Ota Sklenčka v roli profesora Van Helsinga (z obsazení mě ještě zaujala tehdy 25 letá Hana Maciuchová, která byla zamlada velmi pohledná), ale ty interiérové konverzační scény na mě působily strašně televizně a nevěrohodně, ostatně jako vždy, když čeští herci ztvárňují postavy s anglickými jmény, což zde ještě dostává nechtěnou komiku, když herci vyslovují jméno Jonathan jako [džonasn], a podobně komicky též působí ta rádoby cikánština Drakulových sluhů, kteří nosí rakve. Z knižní předlohy bylo navíc samozřejmě mnoho látky vypuštěno, zcela tak zde například chybí pasáže s plavbou lodi do Londýna a postava Renfielda a jeho dějová linka v sanatoriu; film se naopak neobejde bez otravného voiceoveru, toho moru všech filmových adaptací knih napsaných v ichformě. Triková stránka filmu je samozřejmě zcela úsměvná a nelze vůbec mluvit o tom, že by ten film byl aspoň na chvíli nějak strašidelný; exteriérové scény jsou ale nečekaně dobré, podobně jako samotné prostředí hradu (kterému však Jonathan říká nepochopitelně zámek). Vzato kolem a kolem, asi není na škodu si touhle kuriozitou rozšířit obzory, ale nemůžu se ubránit dojmu, že mi ten film vlastně moc nedává smysl. Btw. zarazil mě tam tento dialog, ve scéně, v níž otevřou prázdnou rakev po Lucy: "Jakto? Kde je? Byla pohřbena zaživa, zešílela z toho!" - "Ne ne, to ne, mrtvola byla asi ukradena, to se stává bohužel." - jako vážně? ()
,,CHCI VÁS POŽÁDAT O SVOLENÍ PANE HOLMWOODE ABYCH SMĚL OTEVŘÍT RAKEV SLEČNY WESTERNAOVÉ A UŘÍZNOUT JÍ HLAVU." __ Predovšetkým si treba uvedomiť v akých podmienkach táto tv inscenácia vznikala a určite ju nemožno porovnávať so žiadnou zahraničnou produkciou. Kritika sa potom podstatne zúži a viac než na samotné technické spracovanie s optickými efektami, s preexponovanými upírskymi zubami a na už spomínaný Minin retro sveter, sa moje námietky uberajú na topornosť a miestami preafektovanosť hereckého ansámblu, z ktorého najpozitívnejšie vyčnievajú akurát uhrančivý Ilja Racek a živočíšne pôsobiaca mladá Hana Maciuchová v úlohe Lucy. V zásade však ide o ojedinelú inscenačnú raritu, ktorá by mohla prísť do zaujímavej konfrontácie, keby sa svojho času o vlastnú verziu pokúsila aj bratislavská Koliba. (604. hodnotenie, 96. komentár k filmu) ()
Překvapivě přesně padnoucí inscenace (na české poměry roku 1970), škoda že televizní. Jinak skoro není, co vytknout, protože kdo četl, ocení sedící drobnosti, až na lehké odchylky v závěru. Vousatý Drakula Ilja Racek i upírka Lucy v podání Hany Maciuchové jsou skvostní. Škoda, že nemohla být trochu delší stopáž, na několika místech jde cítit razantní šetření s časem, ale jinak- smekám. ()
Írsky spisovateľ Bram Stoker napísal v roku 1897 svoj najznámejší román "Dracula". Toto jeho literárne dielo inšpirovalo mnoho filmárov. Vznikla celá rada filmových adaptácií. Z grófa Dracula sa stala ikona vamp horrorových filmov. I ja sa radím medzi divákov, ktorí vyznávajú krvavý kult jeho osobnosti. Videl som mnoho snímkov, v ktorých sa objavuje tento legendárny upír z Transilvánie. Naposledy moju draculovskú kolekciu rozšírilo československé spracovanie z roku 1970, pod ktorým je podpísaná režisérka Anna Procházková. Je to čiernobiely televízny film, v ktorom titulnú postavu stvárnil Ilja Racek. To ako sa chopil tejto úlohy ma príjemne prekvapilo. Jeho uhrančivá charizma dala grófovi Draculovi netradičný rozmer, s ktorým som sa doposiaľ ešte nestretol. Som rád, že som mal možnosť zhliadnuť tento film. *** ()
byla jsem na Drákulovi s partou dětí v létě,u babičky na prázdninách....my děti jsme ten film těžce prožívaly...takže to překvapení,když jsme druhý den Drákulu potkaly mezi dveřma Jednoty,jak si jde pro rohlíky,to si určitě umíte představit ....babička mi potom řekla,že snad pan Racek jezdí kousek odtud na chalupu či co :-) ()
Galerie (4)
Zajímavosti (1)
- Exteriéry Drakulova zámku byly natáčeny na hradě v Lipnici nad Sázavou. (míba)
Reklama