Režie:
Jan TroellKamera:
Jan TroellHudba:
Erik NordgrenHrají:
Max von Sydow, Liv Ullmann, Eddie Axberg, Pierre Lindstedt, Allan Edwall, Monica Zetterlund, Hans Alfredson, Gustaf Färingborg, Åke Fridell, Ulla Smidje (více)Obsahy(1)
Film Emigranti (Utvandrarna) je nejoceňovanějším snímkem režiséra Jana Troella. Je adaptací historického románu Wilhelma Moberga Vystěhovalci. Ve filmu jsou zachyceny osudy lidí, kteří se rozhodli opustit rodné Švédsko a hledat lepší život v Americe. Nikdo z nich nevěděl, co je čeká a někteří se ani příjezdu do vysněné země nedočkali. Film přinesl výborné herecké výkony Maxe von Sydowa, Liv Ullmanové, Allana Edwalla, Monicy Zetterlundové či Eddieho Axberga. (JimJam)
(více)Videa (1)
Recenze (32)
Pomalé, což je ještě umocněno olbřímí stopáží čili je to pocitově dvakrát tak dlouhé, plné táhlých tichých záběrů na trpící lopotící se Švédy na zmrzlých neúrodných polích, zvracejících na přeplněné nemocemi sužované kocábce či sužované nekonečnou cestou skrze pustiny Ameriky za snem o lepším životě. Navzdory výše uvedenému to však není unylé či nudné. Především díky mnohavrstevným postavám a výkonům (nejen) dua Sydow/Ullmannová. Navíc je to nádherně natočené a naturalisticky vtahující do denní rolnické severské rutiny poloviny devatenáctého století. Největším problémem tak je střední pasáž (či chcete-li druhá kapitola) na lodi, kde místo kolovrátkové hodiny na jedno brdo stačila úderná dvacetiminutovka. Ono by vůbec nějaké to citlivé pokrácení neuškodilo. Přeci jen stopáž tři a čtvrt hodiny na ani ne tři sta padesáti stránkový román, je málokdy vídaný poměr. Je to díky tomu velmi věrné předloze a ve výsledku tedy ke své škodě až příliš ilustrační; jakkoli nepopiratelně dobré. ()
Film byl velmi působivý. Dlouhá stopáž vůbec nevadila, naopak, nebylo tam jediné hluché místo. Život v osadě a historická cesta přes oceán je ztvárněna velmi reálně, výkon Maxe von Sydowa netřeba komentovat, byl úžasný. Spolu s Liv Ullman tvořili nádherný a hlavně velmi věrohodný pár. Beznaděj na začátku filmu na mě úplně dýchala a od okamžiku, co se rozhodlo, že odjíždí do Ameriky, jsem si přála, aby tam už byli a našli svůj kus štěstí. Tento film rozhodně řadím k jednomu z nejlepších, co jsem tento rok viděla a myslím, že je velká škoda, jak je opomíjen. ()
100 % - švédsky MASTERPIECE, so švédskymi MEGAHVIEZDAMI, Maxom von Sydowom a Liv Ullmann, rozdelený do dvoch dielov po 3. hodinách, pričom na úvod sledujem jednu „švédsku odyseu” , ako sa doma vo Švédsku prediera životom zo dňa na deň, úroda im dva - krát nepraje, a tak CHUDOBA na seba nenechá DLHO čakať. Dobovo som kdesi, takmer v polovici 19. storočia, keď i v takej súčasne vyspelej Škandinávii, ľudia voľakedy treli biedu. Ešte som nespomenul, o kom je to vlastne reč ? Hovorím o Karlovi - Oskarovi, a jeho rodine. Tento človek sa rozhodne riskovať, a podujme sa ešte s niekoľkými ďalšími rodinami na cestu do „Novej Zeme” , kde by mala prísť nová ETAPA života, nový začiatok ? Prvá polovica trojhodinového filmu sa venuje najprv spôsobu života Karla - Oskara, a jeho blízkych, taktiež, s čím sa potýka jeho mladší brat Robert. To by som nazval, že SEDLIACI všetkými desiatimi. Jednoduchá a primitívna EXISTENCIA, aká je i dnes v roku 2016. Sedliakov je všade MOC ! Druhá polovica bude o tom, ako odišli z domova, smerom na loď, ktorá ich odvezie do Ameriky. Je to o tom, ako sa majú na palube, i v podpalubí, kde to nie je med lízať, aj sa príde už konečne na PEVNINU, ale ani tu ich nikto nevíta s otvorenou náručou. Tu majú namierené k synovi : ženy a muža, t. j - jeho rodičia ( aj oni sem idú, pričom otec sa sem už, bohužiaľ, nedostal, zomrel počas plavby loďou ) , ktorým sa chvastal, ako sa tu perfektne má. Pravda bude bolestivá. Excelentný snímok, ktorý približuje, ako je to emigrovať, aké majú emigranti podmienky. Osídľovanie AMERIKY. Po príklade. Zo Švédska do Ameriky. Tam sú vlastne všetci takí emigranti, vysťahovalci. Pomerne ťažko stráviteľný a depresívny film, s geniálnymi excelentnými hereckými výkonmi - Maxa a Liv, ale aj iných. Kvalitná réžia a kamera Jana Troella + scenár a strih, to všetko v jednej osobe Jana Troella. Ako vidím, film má na CSFD veľmi málo hodnotení, ešte menej komentárov, čo pokladám za nenormálne, choré zo strany neinformovaných, lebo byť informovaný, znamená byť múdry, čo neplatí o mnohých, ktorí sem zavítajú... ()
Realistický pohled na život prostých lidí ve Švédsku v polovině 19.století, takřka naturalisticky vykreslená cesta přes oceán do Ameriky a opět důvěryhodně podaná částečná deziluze po příchodu do Států. To vše zaštítěné výborným obsazením, v jehož čele stáli Max von Sydow a Liv Ullmann. Ale má to tři hodiny a to je prostě strašně moc. Já nemám nic proti sáhodlouhým filmům, ale musí mít co nabídnout. Tady jsem místy usínal, občas jsem si musel dát přestávku a občas to úplně vypnout a vrátit se k tomu až třeba po dvou hodinách. V kuse se to prostě nedalo. 60% ()
První díl rozsáhlé švédské historické ságy nás seznamuje s rodinou Karla-Oskara a jeho sousedy. Ve Švédsku třeli bídu s nouzí, neúroda a žádná šance žít si trochu líp. Proto se, po dlouhém váhání, rozhodli zkusit štěstí za oceánem. Informace o nové zemi měli jen kusé, nikdo z jejich okolí se zatím do Ameriky nevydal. Druhá část Vystěhovalců se odehrává na lodi, cesta trvající více než 10 týdnů, si vyžádala mnohé oběti. Třetí část je již v nové zemi, do které všichni vkládají velké naděje. Ale většina věcí se velmi liší od jejich představ. Tento film je podán velmi podrobně, všechno má logiku a navazuje na sebe. Moc se mi líbil. ()
Galerie (38)
Zajímavosti (2)
- Díky slavnému námětu se Vystěhovalci proměnili ve velký filmový projekt. Natáčelo se částečně ve Švédsku a částečně v USA, s rozpočtem dvou milionů amerických dolarů se ve své době jednalo o jeden z nejdražších švédských filmů vůbec. (Zdroj: Letní filmová škola)
- O koupi práv na adaptaci čtyřdílné švédské ságy odehrávající se v polovině 19. století a popisující cestu chudých farmářů do Minnesoty, „země zaslíbené“, se pokoušelo mnoho producentů a tvůrců. Její autor Vilhelm Moberg ovšem všechny včetně proslulého režiséra Johna Forda odmítl. Spisovatel si nakonec sám vybral, komu své dílo svěří. Jeho volba padla na Jana Troella, jehož snímek Takový je můj život (1966) se mu velmi líbil. Režisér se zprvu zdráhal knihy adaptovat, neboť patřil (podle vlastních slov) mezi těch několik málo Švédů, kteří je do té doby neotevřeli. Ještě v průběhu opožděné četby chtěl nabídku odmítnout, navzdory nebo možná právě proto, že si ságu také zamiloval. Naštěstí to neudělal – a potěšil tím mnohé včetně sebe. (Zdroj: Letní filmová škola)
Reklama