Režie:
Štěpán SkalskýKamera:
Stanislav MilotaHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Zora Božinová, Rade Markovič, Vlasta Kabelíková, František Krahulík, Jaroslav Dufek, František Bohdal, Josef Větrovec, Josef Husník, Pavel Kunert (více)Obsahy(1)
Tajemná vražda na pokyn tajných služeb vede k otevření dvacet let starého případu. Ve vysílání západoněmecké tajné služby se objeví šifrovaná zpráva, která znamená usmrcení jisté osoby na českém území. Československá kontrašpionážní služba poselství zachytí a prověří neobvyklá úmrtí, k nimž dojde v následujících hodinách. Jednou z nich je autonehoda jednoho automechanika a jeho dívky. Jejich vůz měl totiž zjevně poškozené brzdy. Auto však patří cizímu státnímu příslušníkovi jménem Mertens, automechanik si je pouze bez dovolení půjčil. Mertens je nicméně vzápětí nalezen mrtvý. Ve svém pokoji v brněnském hotelu jej zabil elektrický proud z holicího strojku. I ten byl úmyslně poškozený. Vyšetřovatelé se tedy vydávají po stopách osob, které se s Mertensem stýkaly. A postupně odhalují souvislosti s dvacet let starým případem, který zůstal nevyřešený… (Česká televize)
(více)Recenze (35)
Kdyby se tato detektivní záležitost tak moc nevztahovala ke komunismu a boji proti západním agentům, byla by to skoro až nadprůměrná ukázka práce detektivní skupiny. Dokumentaristicky nám zde vypravěč popisuje vývoj jednoho z velice napínavých případů, týkajícího se válečných zločinců a kolaborantů. Možná škoda, že z herců neznám téměř nikoho, a jejich výkony, zvláště v detektivní skupině, byly velice mdlé. I tak vcelku povedená kriminálka ze staré školy, podána až nadčasovým způsobem. 55% ()
Československé krimi, natočené v osobitém netradičním stylu, pojednávající téměř dokumentaristicky o konkrétní trestné činnosti, související s ukrytým nacistickým pokladem. Snímek se vyznačuje totální neosobní anonymitou vyšetřovatelů, děj samotný je složen z mnoha sérií sledů fotografií či krátkých záběrů a hlavně, celá kriminalistická činnost je komentována tendenčně velmi uvědomělým vypravěčem. Herecké výkony ve snímku nelze hodnotit, neboť v podstatě neexistují, z účinkujících herců jsem rozpoznal pouze mladého J. Větrovce (když nepočítám jugoslávského herce R. Markoviče v roli tajného). Z těchto důvodů příběh, kriminalisticky zajímavý, ač zbytečně složitý, je naprosto odcizený a nemá velkou pravděpodobnost, že diváka zatáhne do děje, navíc jsem neustále měl dojem, že krimi je podáváno navzdory datu svého vzniku příliš normalizačně a ideologicky podbízivě. Film s mnohoznačným ušlechtilým názvem pro mě skrývá zklamání, experimantálně natočené krimi proběhlo kolem mne bez většího povšimnutí, charakteristická Liškova hudba nedokázala vytáhnout snímek ani do průměru. ()
Anděl blažené smrti, aneb jak to dopadá, když paranoidní StB odposlechne a špatně si vyloží objednávku příslušníka západní rozvědky na pizzu. Mi to přijde stejné, jako když jsem v lese svačil chleba a mravenci si z pár utrousených drobků vydedukovali, že je zvu na mejdan. Po deseti minutách jsem nebyl schopný udržet pozornost a tak tedy jen ve střípkách, co mi z filmu utkvělo... kongeniální dialog: "Parle vous France?" "Vieviel?" "Twenty!".... "inženýr Radek" zněl z pásku jak legendární "zničit krtka" z krtka... ve filmu říkali, že tehdejší prostitutky nebyly donašečkami na StB, čímž mě utvrdili v názoru, že ve skutečnosti byly... se nedivím, že za socíku byla 100% zaměstnanost, když jen na StB na tomhle případu pracovala celá tři patra, odhadem tak dvěstě lidí.. ()
Už to tu psali jiní. Nebýt to o západních agentech narušitelích a skvělé práci STB a VB, mohlo to být jako špionážní film koukatelné. Udivilo mne, že dnes tak moderní roztřesená kamera se užívala už i v roce 1965... Naši v tom roce měli etchniku naprosto dokonalou! Všechny vysílačky šlapaly jak měli a když jel podezřelí někam, na mapě města se dokonce rozsvěcely žárovičky kudy jede! Úsměvného tam bylo více, ale přesto jsem si film celkem užil. Díval jsem se spíše po všech těch zajímavých stavbách a dobovém vybavení ve stylu Brusel. Domy, kanceláře, sedačky, stoly... Velmi zajímavé. A tak dám za dvě tajné bedny, snad je najdou. * * ()
Špionážní drama na pomezí mystifikačního dokumentu a filmové pocty československé kontrarozvědce. Formální stylizace je povedená, a prvních dvacet minut se dá mluvit i o napětí a atmosféře. Nevadí minimalistické herecké výkony, ani nezúčastněná odtažitost. Bohužel se celý snímek postupně režisérovi rozpadl pod rukama. Překombinovaná zápletka a kadence dalších a dalších laboratorních testů, výslechů a pátrání mě nakonec začala nudit, a v ději jsem se téměř ztratil. Citelně by prospěla nějaká zapamatovatelná scéna, zvrat, nebo třeba výraznější postavy, než anonymní vyšetřovatelé. ()
Galerie (2)
Photo © CS Film
![Anděl blažené smrti - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/986/158986147_575b7d.jpg)
Zajímavosti (2)
- Záběry z centrály kontrarozvědky jsou pořizovány v Praze, ve funcionalistické a dnes památkově chráněné budově Elektrických podniků v Holešovicích . (nocturne)
- Natáčelo se v Brně. Při noční honičce v ulicích jsou zmiňované skutečné ulice dle tehdejšího pojmenování, jen Malinovského náměstí je změněno na Malinovskou ulici. Karlovice jsou smyšlené a žádné takové město poblíž Brna neleží. Gotický kostelík. u kterého se nacházel hřbitov na fotografii, leží v obci Přední Výtoň u lipenské přehrady. Záběry z vězení jsou pořízeny v plzeňské věznici Bory. (troufalka)
Reklama