Režie:
Deepa MehtaScénář:
Deepa MehtaKamera:
Giles NuttgensHrají:
Sarala, Seema Biswas, Lisa Ray, John Abraham, Waheeda Rehman, Raghuvir Yadav, Vinay Pathak, Kulbhushan Kharbanda, Vasant Nath, Deepa Mehta, Dolly Ahluwalia (více)Obsahy(1)
Příběh se odehrává v Indii roku 1938 na pozadí politického vzestupu Gándhího. Malá Chuyia je provdána za starého muže a čeká v domě svých rodičů, dokud nebude plnoletá. Její muž však umírá a Chuyia je tak ve svých osmi letech vdovou. Podle indických tradic jsou vdovy posílány do zvláštních útulků, kde v odříkání stráví zbytek života. Bez muže už neznamenají nic. Přítomnost dítěte se odrazí na životech ostatních obyvatelek domu a vytrhne je z letargie. Žije tu i Kalyani, která se zamiluje do mladého politického aktivisty. Žena, která je pověřena dohledem nad ostatními, má ale s Kalyani jiné plány. Na druhém břehu řeky žije spousta boháčů, kteří jsou ochotni platit za společnost mladé ženy. Co se stane, když jedné noci Kalyani odmítne nastoupit do loďky? (oficiální text distributora)
(více)Recenze (48)
Tak to musím nejdřív rozdýchat .... Myslím, že nemá cenu snažit se psát nějaká úžasná moudra. Chuyia to ve filmu zvládla jednou otázkou: "Teto, a kde je dům pro mužské vdovy?" ()
Oscar 1 nominace: Cizojazyčný film ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby USA $5,529,144║Tržby Celosvetovo $10,422,387║ ()
Exotický príbeh z exotickej Indie, ktorý vniesol do romantického žánru úplne iný štýl vyjadrovania citov a emócií, než sme zvyknutí z amerického filmu. Náboženstvo, láska, bolesť, politika - všetky tieto aspekty sú skĺbené v nádhernom indickom prostredí v jednom ponurom a depresívnom kláštore. Citlivo zrežírovaný, obsahovo vkusný, herecky výborný a hudobne prekrásny film, ktorému som ale nedokázala odpustiť až prílišnú zdržanlivosť a uzavretosť pri romantických scénach, myslím, že režisér mohol medzi dvoma ústrednými zamilovanými postavami rozdúchať viac vášne - samozrejme, v rámci konzervatívnych indických noriem :-) ()
Poměrně dlouho jsem nechtěla, aby mi mé filmové výlety do Indie poskytovali více, než-li jen pohádkovou zábavu a skvělé filmy nesrovnatelné s čímkoli jiným, na co je středoevropské oko zvyklé. Po rekapitulaci výrazných rolí Johna Abrahama jsem znovu přistoupila k Water a všechno se ve mě sevřelo. Taková dávka odcizení a naprosté bezmoci je příliš stravující... než, aby bylo možné takový film zařadit mezi uniformní programové schéma na ČT2. Čímž si zároveň vysvětluji zdejší pozastavení nad některými odpady. V dramaturgii byl zřejmě učiněn odvážný krok, ale cesta k němu nevedla žádná. ()
Normálně pro mě okolnosti vzniku filmu nehrají příliš velkou roli, i o tomto jsem si je zjistil až dlouho po zhlédnutí, ale to množství pro mě nepochopitelných odpadů mi tentokrát nedá. Water uzavírá trilogii (Fire, Earth), ve které se Deepa Mehta, původem indická režisérka žijící v Kanadě, vyrovnává s problémy své země a kultury. Její dva filmy vyvolaly v konzervativnějších kruzích protesty a útoky na kina kde se promítaly. Natáčení tohoto filmu muselo být o několik let odloženo, když dvoutisícový dav v počátku natáčení vše zničil. Kvůli následným tlakům a ekonomickým těžkostem byla režisérka poté nucena film natáčet na Srí Lance a musel být i přeobsazen. V Indii prakticky nebyl uveden. Že se nejedná o nějaký nepovedený omyl, svědčí i mnohá mezinárodní ocenění a sám proto nevím, jestli jsou ty odpady dílem filmového vkusu nebo výsledkem úplného kulturního ignorantství. ()
Pretty woman po indicky - určite by si to mali pozrieť milovníčky amerických dojákov, vyplačú si oči, ale z úplne iných dôvodov. Trochu ich vyfacká realita. Fascinujúci príbeh, viac tragický ako romantický. Fakt sila. Ďakujem bergovi.12 za komentár, dúfam, že sa mi podarí pozrieť aj prvé dva filmy z trilógie. ()
Tak potvrzeno. Deepa Mehta umí točit příběhy o velkých emocích bez zabíhání do patosu a pod její taktovkou ze sebe dokážou vydat docela přesvědčivý a decentní výkon i herci, do kterých bych to nikdy neřekl. Že, Johne Abrahame? A samozřejmě je to celé výborně natočené, s malebnou kamerou, pěknou Rahmanovou hudbou a... překrásnou Lisou Roy v jedné z hlavních rolí ;-) ()
berg.12 ví, že ne vždy s ním souhlasím, ale v tomhle případě mi mluví z duše. ()
Príbeh 6 ročnej indickej vdovy, ktorá ešte poriadne netuší čo jej osud nadelil. Výborná, takmer až dokumentárna atmosféra indických mestských uličiek, denných rituálov, začínajúcej love story a rozhovorov s vdovami s podobnýn osudom. Hodnotenia odpad niektorých prispievateľov sú dosť neobjektívne, ale na plné hodnotenie to fakt nemá. Aj s prihliadnutím na to, že sa príbehom mihol Gándhí dávam 60%. ()
Zajímavý a poutavý příběh z Indie, která si i v roce 1938 drží své tradice ohledně vdovského života. Přestože se snímek odehrává jen na několika málo místech, je opravdu příjemnou podívanou, které nechybí láska, napětí, dramatické chvíle a sympatičtí herci v hlavních rolích. ()
Jednoduchý a prostý příběh, jehož posláním je především popis bídného postavení indických vdov, jejichž životy svírají tisíce let staré náboženské zvyklosti, které dávno ztratily svůj obsah, ale jsou dál tupě dodržovány, přičemž z nich nepochází nic pozitivního, ale znamenají jen kruté znásilňování přirozenosti života. ()
Zajímavý příběh z Indie konce třicátých let dvacátého století.. Zobrazuje nám nejen tehdejší zacházení s vdovami (aneb v osmi letech vdovou snadno a rychle), ale i vyhlídku na lepší časy díky liberálnějšímu přístupu přinášenému vlivem osoby Gándhího. ()
Připadá mi to jako klasický příklad „festivalového filmu“. Vezme se silný příběh a natočí se tak, aby nebyl moc temný. Pak už se jen čekají ovace. Podle mne by to celé bylo mnohem působivější, kdyby to v útulku pro vdovy vypadalo trochu drsněji a většina filmu by se netvářila jako romance. Závěr jsou pak sice docela silné kapky, ale prostě už to přišlo pozdě... ()
Som rád, že žijem tam, kde žijem. 70% ()
Hinduistické děvče to mělo strašné. Když přežilo manžela, tak ho čekalo buď upálení, vyhnání z rodiny a žebrota, nebo ji vnutili mladšímu švagrovi. Vážně, co to s těmi náboženstvími je, že vždycky ubíjejí ženy? Nejspíš, že je napsali chlapi. _____ Příšerný osud indických vdov v době, kdy se u nás schylovalo k jiné katastrofě. Vdovy tady u nás sice nikdo neupaloval, ale s jistou skupinou lidí najednou také začal být kontakt nepřípustný a znečišťující. A tak jako hořely indické vdovy, nebo je zahnali do útulků, tak stejně se dělo i lidem u nás. Fakt, co to s námi je, že se ty vzorce pořád opakují? ____ Přestože konec snímku se dal odhadnout předem, tak jsem doufala, že to dopadne jinak. Film je realisticky výpravný, s dobrým odstíněním charakterů a smutným, ale logickým dějem. /17. 7. 2017/ ()
Zajímavý, ale spíše hodně smutný obraz indických žen, které nesužují britští kolonialisté, ale kultura, zvyky, náboženství a předsudky jejich vlastních lidí. Hrozně moc tyhle filmy nemám rád. Protože mě vždycky naserou. Obzvláště když příběhem provází sedmiletá vdova. A závěrečný titulek odhalí, že se vlastně toho moc nezměnilo. Z filmového hlediska hodně slušná práce. ()
Tematicky jeden z filmov typu "jeden svet" prekvapí svojou nevtieravosťou, najmä keď vezmete do úvahy, že hlavnou hrdinkou je 8-ročná vdova. A Gándhí do toho. Samozrejme, dojímavých momentov korunovaných záverom sa nájde, no nie sú presilené a netlačia, zabudnite na doslovnosť. Vysoko pozerateľné je i herectvo, hoci John Abraham (Narayan) je jemne povedané elegantne telenovelový :D. Na rozdiel od famóznej malej Saraly. Btw. hudba bola nahraná pod dohľadom dirigenta Petra Breinera orchestrom bratislavského rozhlasu. A bolo tam pár pekných nápadov. ()
Mrazení v zádech v závěru je nejlepším důkazem toho, jak na mě tento snímek zapůsobil. Nejlepší z trilogie Fire, Earth, Water. ()
"Jde jenom o peníze. Chudé rodiny se zbaví jednoho krku, který by bylo třeba živit, bohaté zase člověka, se kterým by se musely dělit." I přes to, že mě tento film naprosto citově (avšak nikoli vyděračsky!) rozsekal, vrtá mi hlavou několik myšlenek, které se dotýkají provázanosti tradic, náboženství a praxe. Je vzletné říci "jde jenom o peníze", avšak existuje alternativa pro opravdu bídně žijící rodiny, pro jejichž rodinný rozpočet by výživa navrátivšího se člena a případné vypravení dalšího věna znamenalo ohrožení existence všech jejích členů? U počátku tradice vdov mohl stát i ve filmu znatelný podtext "nečisté" a tedy neprovdatelné ženy. Sázela bych na to, že to byly zejména tyto praktické důvody, které se promítly do textů starých indických náboženských zákoníků, proměnily se v dogmata, nepřipouštějící pochybnosti. ___ Přijetí "pravidel hry" však paradoxně mohlo vdovám pomoci strasti jejich nezměnitelného stavu přijmout. Budeme-li hledat inspiraci v logoterapii Victora Frankla, psychiatra, jenž prošel Osvětimí a Dachau, zjistíme, že pokud člověk nalezne a uvěří v hodnoty, které ho přesahují, získá tak vnější a víceméně trvalý zdroj citové podpory a vnitřního růstu. To neznamená, že by ten, kdo není přesvědčen o existenci něčeho "vyššího a důležitějšího", než je lidský život, nemohl být velmi duševně zdravý; vdovám však tato psychologická konstanta mohla po staletí pomáhat k přežití a žití nacházením smyslu jejich života v pevně nábožensky stanoveném statusu vdovství. ___ Tento paradox je zřejmý i ve scéně, kde vzdělaný muž, právník Narayan jedné z vdov, Shakuntale, "osvětluje" nesmyslnost jejího postavení ("peníze, nikoli božská vůle"). Rázem ji tak vystavuje vskutku existenciálnímu problému - jak tedy žít dál, bez toho, aby jí nabídl nějakou jinou možnost (či alespoň finanční prostředky :) ). ___ Vrátím-li se k začátku mého komentáře, musím konstatovat, že "jenom o peníze" tu nejde, i když jsou, resp. jejich nedostatek, významnou udržovací složkou zobrazeného problému. Propletenost nedostatku (a to nejen finančního) s tradicemi je vždy gordickým uzlem; domnívám se, že režisérka Deepa Mehta si to dobře uvědomuje, a i když bohužel nenabízí komplexní řešení (je však vůbec možné? nezjeví se další část cesty až po každém jednotlivém průkopnickém kroku do neznáma?), její film je drápkem tnoucím do živého. ()
Reklama