Režie:
Petr NikolaevKamera:
Diviš MarekHrají:
Karel Žídek, Filip Kaňkovský, Radomil Uhlíř, Pavel Zajíček, Vladimír Škultéty, Karel Zima, Otmar Brancuzský, Jiří Maria Sieber, Michal Gulyáš, Tereza Hof (více)Obsahy(1)
Esenbáci nemají pro svobodu zrovna pochopení. Český film podle kultovního románu Jana Pelce. Nejmenované severočeské město, konec 70. let minulého století. K partě „mániček", která se pravidelně schází v hospodě U Boučků, se vrací mladík Olin (K. Žídek), který strávil rok v psychiatrické léčebně kvůli pokusu o sebevraždu. Tak jako dřív začne Olin pořádat různé akce, především divoké mejdany. Kvůli šikaně od místní policie si s nejlepším kamarádem Špínou (F. Kaňkovský) najde práci zametače. Pozná podivínského, ale dobráckého bezdomovce přezdívaného Lesní muž (R. Uhlíř), z něhož se vyklube bývalý válečný hrdina, který dostal od britské vlády vyznamenání za svou účast v letecké bitvě o Anglii. Pro socialistické policajty je to však jen blázen, který patří do ústavu. Nevázaný život Olina a jeho kamarádů je stále větším trnem v patě místnímu oddělení VB. Policejní teror se stupňuje. Po tragickém konci Lesního muže a poté, co Špínova láska Olina (T. Hofová) skončí v pasťáku, se jako jediná možnost normálního života začíná jevit emigrace...
Adaptace kultovní, částečně autobiografické knihy spisovatele Jana Pelce vznikla v režii Petra Nikolaeva na 16mm černobílém materiálu. Velmi přesvědčivě a autenticky zobrazuje bezcílný život mladých lidí na okraji společnosti v době tuhé normalizace. V kontextu soudobé kinematografie jde o zcela ojedinělé a originální dílo.
(Česká televize)
Recenze (273)
Nebyť ochotníckych (rozumej nulových) hereckých výkonov prevažnej väčšiny zúčastnených (schválne neuvádzam výraz hercov, pretože nieje na mieste) a až do trištvrte filmu žiadneho deja, dalo by sa rozprávať o dobrom nezávislom filme. No v podobe akú som videl na mňa pôsobil len ako zlepenec raz lepších (v čele s "Gumo dej mi korunu. :D), druhý krát menej podarených ("Olino dej mi" :-/ a pod.) "polodokumentárnych" scén bez hlavy a päty a nejakej poriadnej záverečnej pointy. ()
Film má beze sporu atmosféru.... Přináší určitou autenticitu, která však bohužel není příliš čistá. Občas problesknou docela šroubovaný "hospodský" dialogy. Občas i ta "kunda!" z úst herců působí, jako by se to slovo styděli říct. Po příběhový stránce mě to vůbec neoslovilo..Knížku jsem četl, je to dávno a moc si toho z ní nepamatuju, možná právě proto, že ani ona nestavěla na silném příběhu, byla psána spíše deníkovým, memoárovým způsobem...Tohle zůstalo víceménně i ve filmu.... ....Já osobně nejsem zastánce takové té slepé pocty čemukoli....tohle svým způsobem je určitá pocta alternativní komunitě, která tu za komoušů přežívala....kolik z nich nemakalo aby vyjádřilo protest proti režimu a kolik z nich nemakalo, prostě proto, že se jim opravdu nechtělo, film ani kniha nerozlišuje a to je pro mě svým způsobem problém. Docela by mě to zajímalo..... ()
Tohle je neskutečná slátanina. Pochybuju, že pokud bych nečetl předlohu, dokázal bych pochopit o co přesně šlo(ale třeba jsem jen zpomalený omezenec). Viděl jsem scény vytažené z kontextu a naházené za sebe v přibližně správném pořadí. Pokud ale chcete pochopit Pelcovo "poselství", utíkejte do knihovny, neřku-li do knihkupectví, a pořiďte si knížku. Natočit jen jednu část, Děti ráje, je nejenže hříchem v mých očích, ale hlavně, pro pochopení všeho děje, který se na obrazovce odehrává, naprosto nedostačující. Postavy se tam objevují, jako bychom je už všichni znali a přesně věděli, co v příběhu znamenají. Zfilmovaná část knihy Děti ráje je ta prostřední, tedy samozřejmě, že postavám již tykáme a známe jejich životní cestu, ale jak to mají pro pána vědět knihou nedotčení diváci? Když se, například, jedna postava odvolává na Pejzu, který ve filmu ani neproběhl. A už vůbec nechápu, co z filmu mají zápaďáci, protože jsem měl v ruce verzi s anglickými titulky. Podle mě zápletku nemůže pořádně pochopit ani obyvatel východního bloku. Oceňuji ale atmosféru, kterou film nastolil a je velmi podobná té, kterou ve mě vyvolala kniha a podobná také té, která v té době byla, filmaři si dobře vybrali černobílý film, je užitečný ze dvou důvodů: a) atmosféra(jak už jsem říkal) b) těžko v roce 2007 podat atmosféru světa dvacet let starého na barevné pásce(ale všechno se stejně zakamuflovat nepodařilo - nálepka STOP 24 na Packově škodovce, Bohemia Sekt s etiketou z roku 2007, plastová okna na jednom paneláku,... ale to jsou maličkosti). Jsem rád, že tato kniha byla zfilmovaná, ale zasloužila by si větší rozpočet, více pozornosti a kvalitnější zpracování. Nejvíce mne mrzí, že jako scénárista byl u filmu i Jan Pelc a netrhá mu srdce vythnout z knihy prostředních pár listů a říct: "tohle natočte, to bude bohatě stačit. Přejmenovat na "Děti ráje", vystřihnout poslední scénu, dotočit další dvě části jako další dva filmy, tentokrát lépe, a budete mít super dílo se slabší prostřední částí(něco jako pán prstenů) Napsal bych toho víc, ale nechci tady psát spoilery. Kdybyste měli někdo zájem prodiskutovat, ozvěte se, rád si povykládám. 36% ()
Nemůžu si pomoct, je to prostě úžasný černobilý androšský peklo, působivý a velmi syrový. Co na tom, že hlavně ze začátku působí většina herců jako hodně vytrémovaní ochotníci, tento film je prostě tak odlišnej od zbytků český produkce, že to je skoro k neuvěření. Hutnosti knížky to sice nedosahuje, ale nevadí... ()
Po IRONu bývám ironický. Prostě moc! Od Kouře první další pořádnej underground :) ()
Odporne umastene ozrale zrudy tzv. deti raje + priserna "hudba". Proc na to ale koukam uz ponekolikate? ()
Film stál za starou belu. Totální zklamání. Už jenom ty fotky k němu byli 1000x lepší. Tadle amatérská splácanina se ani za film považovat nedá. Těsně vedle vodpadu. ()
Perfektní, takhle nějak jsem si představoval život hardcore mániček za socíku. Řemeslně dokonale zvládnuté, výborně vybrané herecké typy a navíc šedivé prostředí Mostecka v černobílém provedení dokonale podkreslovalo atmosféru. Jenom závěr byl trochu narychlo, ale celkový dojem nezkazil. ()
Kultovní Pelcův román přenesený na plátno. Beznaděj a ta do značné míry marná revolta je do filmu přenesena velmi slušně. 80% ()
No, body dávám za syrovost a atmošku, ale s nikým z té grupy bych se kamarádit nechtěl. A dokonce sám Brabenec v tom prostředí působí jako Boží zjevení. ()
Z*urvená léta pod chcíplýho prašivýho psa ()
Trochu zklamání. Pár stránek románu ...a bude hůř, které jsem kdysi přečetl, mě příliš nevzaly za srdce a trošku jsem se divil, že se o románu v některých kruzích hovořilo jako o kultovním. A nynější film už reputaci nezachránil. Po jeho shlédnutí jsem si kladl otázku co všechno je anebo není revolta, jak ji lze definovat a co všechno se může pod její křídla schovat. Vadil mi prostoduchý děj, zjednodušující černobílé vidění (my a oni) a každou chvíli se na povrch deroucí patos. Měl jsem pocit, že ten film chce být autentický, autenticitu jsem ale spíše nenacházel (syrové scény mi připadaly příliš vykonstruované). Ale možná je to všechno tím, že jsem se neuměl s hrdiny filmu ztotožnit, podobný druh nostalgického vzpomínání je mi cizí a u filmu jsme se spíše nudil. ()
Každého milovníka potěší, když se dostane na plátno dílo jako je "...a bude hůř", a ještě navíc v tak povedeném provedení. Konečně se objevilo něco, co je underground v takhle kvalitní formě. Výborná hudba Plastiků a Dégéček pohladí na duši a rozechvěje nejedno alternativní srdce... Mastnota z filmu jen čiší. Prostě krása. Ti z nás, co to nezažili, a přesto mají nějaké povědomí, jistě jen tak nezapomenou. Radomil Uhlíř je týpek. ()
Bez ohledu na knižní předlohu: Časy v nichž se příběh odehrává jsem nezažil, ale z hlediska hlavních postav mi je film působivě vykreslil. Byl jsem opitý (no kdo by si při takovém filmu neurazi těch pár žateckých?) tou atmosférou naprosté anarchické energie dušené gradovanou represí. Přitom ani v těch policajtech (teda ne v těch úplných magorech a hajzlech jako byl ten vedoucí a ten bouchač) nešlo vidět jenom hovada, ale i obyčejný pitomý kluky, který po vyučení nevěděli kam jít, tak šli k VB, tam dostali parkrát na hubu od mániček (po právu) a začli je brát jako nepřátele. Těžko říct pro koho byla ta doba záminka k flákání se vzhledem k lenosti a nezájmu o cokoliv a pro koho jen způsob rezignace a odporu, ale pořádání koncertů, útěky do ciziny a sebevraždy jsou dokladem druhého přístupu. Je docela nepříjemný si představit, že takový kurvy, kterým stálo za to terorizovat neškodný lidi na okraji společnosti, jsou mezi námi a v nás, ach jo. Každopádně mě film hodně bavil a dlouho jsem potom přemýšlel. Černobílost se m i taky zamlouvala a způsob distribuce mě nadchnul. ()
Je to výborný film. Oceňuji na něm především zapojení neherců, kteří pomohli utvořit ojedinělou atmosféru. Nicméně někteří mi dojem zase trochu zkazili. ()
Pro můj vkus až moc nezávislý snímek, ale plně chápu, proč se líbí ostatním. Mne na první shlédnutí neoslovil, ale vrátka pro druhou šanci nechám otevřená. ()
Nikolaev se zdá býti velmi nadějným... Minimálně témata, která používá ve svých filmech, jsou svěžím větrem v zatuchlině české kinematografie...Snímku nemám skutečně co vytknout, možná tedy jen že není předloze tolik podobný...ale to by na druhou stran uasi ani nešlo - 90% a *****. ()
Máničky v reálném socialismu!Skvělé! ()
Olin má rád Retky a já nemám rád Olina. Ani žádnou jinou špinavou, nemytou píču s dlouhejma vlasama, který smrdí hovnama, tuzemákem a blitkama cizích lidí. Hipík je pořád hipík, i když hodí spát zabalenej do tvrdýho českýho androše. ()
Trojhvězdí za snahu převést a přivést tuhle šílenou třeštící knihu páně Pelce na plátno.Mohlo být hůř.. ()
Reklama