Režie:
William NicholsonScénář:
William NicholsonKamera:
Nic MorrisHudba:
Christopher GunningHrají:
Sophie Marceau, Stephen Dillane, Dominique Belcourt, Kevin Anderson, Lia Williams, Joss Ackland, Tom Fisher, Frank Rozelaar-Green, Harry Jones, Sally Dexter (více)Obsahy(2)
Láska nezná žádné hranice. Ta mateřská teprve ne... 30. léta 19. století. Chudá dvaadvacetiletá Švýcarka Elisabeth Laurierová kvůli finanční tísni přistoupí na návrh bohatého mladého statkáře Charlese Godwina a za pět set liber mu porodí dítě. Musí se však hned po porodu vzdát jakéhokoliv kontaktu s ním i s Charlesem. Sedm let tak svou dcerku Louisu nespatří. Pak se jí však podaří dítě vypátrat. Zatímco je Charles obchodně pryč, Elisabeth nastoupí do jeho rodiny jako vychovatelka. Zjistí, že z Louisy roste vzdorovitá a nezvladatelná dívka, která nemá žádné přátele. Elisabeth pochopí, že otec, zaneprázdněný prací na ovčí farmě, se dceři dost nevěnuje. A matku si děvče mohlo vždy jen představovat. Elisabeth tedy vezme její výchovu pevně do ruky. Kromě toho celou dobu tajně miluje nejen Louisu, ale také Charlese… (Česká televize)
(více)Recenze (46)
24. 08. 2010 (214.); po skončení snímku mi manželka řekla ,,druhá Rosamunde Pilcher",po vyslovení spisovatelčina jména jsem musel o jednu hvězdičku snížit ()
Nádherný příběh, nečekal jsem, že mě tolik zasáhne. Film plný něhy a citů. Škoda, že Nicholson nedokázal přidat ještě něco navíc. Je škoda, že film byl tak krátký, mohl ho přeci jenom více dokreslit, do větší hloubky popsat charakter a city postav. Člověk má pocit, že si režisér hrál pouze s umučenou tváří Sophie Marceau. Přesto jsem na konci získal pocit lehkosti, smutku i radosti. Nicholson je jedním z nejlepších scénáristů Hollywoodu, přesto mě udivuje, že volnou ruku nevyužil v plné míře. ()
Melodrama, kde se přehrává víc, než je zdrávo. Dějou se tam velké věci, ale jen tak mimoděk. Krásná Sophie se tváří neuvěřitelně tragicky a ne, moc jí to nesluší. Příběh je hloupý, Bronteová to není. Je to hodně, ale opravdu hodně odfláknuté a to je škoda, tyto romantické filmy čas od času může a takhle celou látku zkazit! ()
Škoda konce ten bohužel všechno totálně zabil, jinak mě to docela bavilo. Kdo ale viděl konec chápe, že co je moc to je moc!!! ()
Mám slabost pro Sophii Marceau, hezká kamera, příběh bohužel předvídatelný, některé postavy nedostaly příliš prostoru. ()
Krásný příběh z červené knihovny, který ač dobře herecky obsazen nezanechá výraznější dojem. Je to tím, že je děsně utahaný, rozvleklý, atmosféra ponurá jak listopadová obloha, dialogy vágní, emoce veškeré žádné. Příběh předvídatelný a bez špetky napětí či šarmu. Čekala jsem více, za mne 45%. ()
Jo jo, máte pravdu všichni, ta nádherná Sophie...., díval jsem se na to kvůli ní, nicméně je to jenom průměrná romance s očekávaným koncem. Ale ta Sophie.... je pro mě dokonalým ztělesněním ženské krásy. ()
Je to sice kýčovitě přeslazené, ale když člověk potřebuje vypnout, tak se na to koukat dá. I přesto, že tvůrci obšlohli příběh z Jany Eyrové a vyškrtali něj všechny hlubší myšlenky a motivy. Svěřené dítě tedy muselo být hlavní hrdinky, což poskytlo záminku k postelovým scénám...vztah hl. hrdinů, vlastně skoro není založen na ničem jiném než na té posteli. V druhé půlce filmu už mě dost štvaly i přemoudřelé výkřiky postav do prázdna a nelogičnost děje. Taky by mě zajímalo, jak dokázali tu manželku ve vegetativním stavu deset let udržovat při životě, když se vlastně vůbec nemohla hýbat??? Jak ji sakra krmili?? A proč si ten chlapík vůbec usmyslel mít tajně děcko a poč byl u toho tajemnej jak hrad v karpatech, když o něm pak říkal, že ho našel u dveří?? Samé otázky... :D ()
Nechala jsem se navnadit příznivými komentáři a Sophií Marceau. A pak jsem ten otřesný brak poctivě protrpěla až do šťastného konce. Nevím, zda mám smůlu, nebo zda je to už konstatování neradostného faktu, avšak zatím se mi krásnou Sophii nepodařilo vidět v žádném dobrém filmu. Takže - čím se liší brak (kýč) od skutečného uměleckého díla, v tomto případě filmového? Hlavním znakem kýče je, že se snaží tvářit "jako" něco jiného - pochopitelně, něco hodnotného, vznešeného, cenného atd. V tomto případě se zcela ahistorická slátanina urputně tváří jako "historický" příběh - proboha, kdyby se pachatelé aspoň mrkli do dobové literatury, do dějin pedagogiky, do dobových společenských pravidel; kdyby se aspoň snažili pochopit takovou Janu Eyrovou, z níž svým způsobem značnou část zhovadile obšlehli... Dále: tato trapná story se tváří "jako" příběh o lásce (partnerské, mateřské), "jako" příběh o morálce, "jako" psychologický příběh o nejintimnějších lidských citech... Fujtajxl! - Bohužel, nezbývá než spoiler! Pozor! - Nejde tedy o žádnou historii, nýbrž o kostýmní splácaninu, v níž např. tatíček (anglický lord z první poloviny 19. století) aktuálně po americku vykřikuje na svého spratka "mám tě rád!" (skoro se mi chtělo dodat podle vzoru Little Britain - "mám tě rád jako transsexuální porno!"), splácaninu, v níž není z dotyčného času obsažena jediná důvěryhodná historická reálie. Neboť k tomu, aby film byl "historický", opravdu nestačí pouze jakési kulisy a kostýmy. A co se týče vyspekulované a nevěrohodné motivace jednání postav - nějak jsem neporozuměla, proč milý lord absolvoval tak složitý a tajný způsob zplození potomka, když pak dovolil, aby se o jeho dceři vykládalo, že je to nalezenec, kterého kdosi nechal v košíku na schodech hospody?!. Ouvej, horliví, leč stupidní autoři se asi zamotali ještě do rychlostudia Toma Jonese a spol. (doporučila bych jako doplňující četbu Z. Wintera - Rozina Sebranec!). O ostatním se už ani nemá smysl rozepisovat, je to jeden kopanec vedle druhého, snad tedy jenom poslední věcná poznámečka: ubohá manželka deset let v kómatu s otevřenýma očima! Jak vidno, před více než jeden a půl stoletím byla v Británii medicína na nebývalé úrovni; dýchací přístroje byly neviditelné, proleženiny neexistovaly, infekce veškeré žádné...; a vyvalené oční bulvy měla ta nebožačka asi rovnou z porcelánu, aby jí nevyschly. Summa summarum: historický, psychologický, milostný, romantický a bůhví jaký ještě snímek není nakonec ničím jiným než nejhnusnější brakovou zpotvořeninou, kde hlavními "hrdiny" s doslova ocelovou morálkou a horoucími srdci jsou: vysoce pragmatická nána, ochotná pronajmout svou dělohu za patřičný peníz a poté stejně pragmaticky si znovu přisvojit prodané děcko. A lord-farmář, který po inseminátorském výkonu a cituplné vraždě nepoužitelné manželky konečně svého zaslouženého štěstí dojde. A když se k tomu přidá tklivé chvění skřipek, to by v tom byl čert, aby něžné duše srdceryvně netroubily do šnuptychlů! ()
"Oheň dá víc světla než čekáme..." S postupem času se zdálo, tohle rodinné drama bude stát za to, ale ten závěr zase poněkud vyšuměl. ()
Režie: William Nicholson ()
Hezký film, dobrý příběh, krásná Sophie...ale jako by mi chyběla druhá část, něco tomu chybělo, film mohl být delší. Zakoukal jsem se do něj a ještě něco čekal, ale zkončil.Rozhodně mě film určitě nezklamal, spíše naopak. ()
i slza mi ukápla ()
Dobře zachycená dobová atmosféra, skvělá hudba, předvídatelná dějová linka ve velmi příjemném balení. ()
První film Williama Nicholsona, který se do té doby věnoval převážně scénářům. Je to další film z 19. století, který vypovídá o postavení žen ve společnosti (nedávno shlédnuté třeba Jana Eyrová, Věk nevinnosti, Malé ženy, Rozum a cit aj.) Chudá žena se musí vzdát své dcery, aby ji vzápětí objevila a stala se její vychovatelkou. Sophie Marceau krásná a nesmírně sympatická, navíc skvělá herečka, a její Elisabeth Laurierová která, jak už to tak v podobných dílech bývá, je pokroková a snaží se připravit svou dceru na nepříliš krásnou budoucnost, která ji čeká. V lecčems mi to připomíná Divotvůrkyni. ()
Film, kterému nemám co vytknout. Překrásná Sophie Marceau, silný příběh a Dominique Belcourt fajnově hrající dívenku Luisu. Citlivý film o naplněném mateřství..., co dodat. ()
Mám ráda pohádky a tohle byla nádherná pohádka. Mnozí to odsoudí za to, jak to skončí, že to není reálné, ale mně se to líbilo. Krásný romantický film plný lásky, ale i napětí, jak tohle všechno může dopadnout. Všem romantickým duším doporučuji k shlédnutí. ()
Výborne natočená komorná dráma s romantickou koncovkou. Príbeh mladej ženy, ktorá pre dlhy otca pristúpi na porodenie dieťaťa bezdetnému Angličanovi a následne strávi ďalší život jeho hľadaním je zachytený citlivo a vďaka výbornej produkcii si udržuje dobrú atmosféru. Herci svojím výkonom do tejto atmosféry perfektne zapadajú a Sophie Marceau hrá postavu Elisabeth dokonale. 70% ()
Krásná Sophie, výborný příběh do kterého se ale dalo vložit mnohem více (jak už tu všichni napsali) a klidně mohl mít 150 minut ()
OBSAHUJE SPOILERY! Je to taková o dvě patra lepší Rosamunda, když ale trochu utlumíte mozkovou činnost, proč ne? Z různých provinění proti logice lze zmínit například fakt, že lord-farmář si je po třech dnech snažení absolutně jistý, že se dítě podařilo počít (navíc, když je to takový "kanec", proč je jeho manželství bezdětné - to manželka upadla do kómatu už během svatebního dne?). Myslím, že na tomhle filmu je nejzajímavější právě jeho konec, který mi naopak připadá dosti netradiční. Scenárista měl přece možnost ukončit život manželky v daleko méně kontroverznějším duchu - když pominu nejbanálnější řešení, že manželka prostě sama přestane lpět na životě, aby umožnila manželovi šťastný život, mohla třeba její smrt zapříčinit sestra, která si naivně pomýšlí na manželské štěstí s lordem-farmářem. Takhle scenárista způsobil nejednomu divákovi morální dilema. Ad Skip - závěrečná věta z úst dítěte mi připadá naopak velmi realistická - troufám si tvrdit, že s dětmi mám nějaké ty zkušenosti a finanční otázka jejich prodeje by je určitě velmi zajímala. ()
Reklama