Obsahy(1)
Píší se 70. léta 20. století a dva studenti Liu a Ma jsou posláni v rámci politiky Velkého Maa na takzvanou "převýchovu" do vzdálených hor. Mají se tam naučit řádné fyzické práci a zapomenout na buržoazní nesmysly, jako je například četba cizích knih, poslech vážné hudby a vzdělání vůbec. Oba mladíci se stanou nerozlučnými přáteli a jejich dvojici brzo doplní půvabná a bystrá vnučka místního krejčího, které všichni přezdívají Švadlenka. Vypadá to, že všichni budou nadosmrti čelit jednotvárnosti a prázdnotě života v kruté diktatuře - dokud mladíci neobjeví kufr plný "zakázaných" knížek, mezi nimiž figurují překlady největších francouzských klasiků. Vesnice rázem ožije příběhy hraběte Monte Christa či zvoníka z chrámu Notre Dame. Švadlence se však nejvíce líbí romány Honoré de Balzaca a jeho vášnivé obhajoby práva každého člověka na svobodu a vlastní život.
Poutavý snímek čínského režiséra a spisovatele Dai Sijieho, žijícího ve Francii, natočil jeho tvůrce podle vlastního, částečně autobiografického románu. Vzdává v něm neokázalý hold svobodě, lásce, přátelství, nezničitelnosti mládí a všem pozitivním hodnotám, kterých bylo právě v té tragické době nejvíce zapotřebí. Snímek byl mimo jiné nominován na Zlatý glóbus za Nejlepší zahraniční film.
(oficiální text distributora)
Recenze (35)
Nebyl to špatný film, ale tomuto filmu na podobné téma nesahá ani po kolena http://www.csfd.cz/film/69672-vyobcovana-tian-yu/. // http://www.ceskatelevize.cz/program/detail.php?idp=1095894032&day=1173308400&time=21:50&ch=2&searchstring=Balzac+a+%9Avadlenka&backaddr=search ()
Velmi velmi pěkný a hodně dobrý snímek, který si mě získal a to i přes to, že jsem to vůbec nečekal, neboť začátek mě trošku odrazoval, kde byl předhazován začátek 70. let v Číně a komunistický režim Maa, který "nepohodlné" studenty posílá na převýchovu do hor v provincii Sichuan, kde budou vykonávat těžkou práci. 2 studenti, Ma a Luo, ale potkávají "Švadlenku" v podobě nádherné Zhou Xun (do které se samozřejmě oba zamilují), která je negramotná, tak ji začnou předčítat různé knihy ze západu, aby se ji pokusili změnit, ale nakonec změní nejen ji. Scéna, kdy dědečkovi Švadlenky Ma vypráví 9 nocí příběh o Montem Cristovi, což pak mělo vliv na jeho šití, bylo velmi kouzelné. Film navíc obsahuje nádherné přírodní scény a skvělou hudbu. Velmi dobrým prvkem, který mě potěšil, bylo závěrečné posunutí se do současnosti. Tímhle snímkem jsem byl unešen, jak dobře byl vymyšlen, a hlavně dobře vyjářil, jak jedna kniha může změnit člověku celý život, což velmi dobře znám. Celkově musím hodnotit celý snímek perfektně, protože takové filmy se mi líbí vždycky hodně. ()
Mě tento film naprosto minul. Námět a myšlenka je velmi zajímavá až půvabná, což se nedá říci o hlavních postavách ( a hlavně té hloupé Švadlence). Komunistická moc a vlivy na mladou generaci, si zaslouží vekou pozornost, ale na mě nedolehly tímto snímkem tolik jak jsem čekal a jak bych chtěl. Nedokázal jsem se vcítit správným způsobem do postav a vnímat je. Je to možná moje chyba a jen jsem nebyl naladěn na správnou poklidnou vlnu pomalého vyprávění, v kterém je největší dobrodružství držet v ruce zakázanou knihu. Krásu filmu, kterou zde ostatní vyzdvihují pro mě zastiňuje pomalost a až nudnost vyprávění. ()
Tenhle film se šil z velmi dobré látky, ale švadlenka jako kdyby šila horkou jehlou. Ukázka komunistické primitivnosti co devastuje sílu moudrosti měla být mnohem silnější. Vztah dvou studentů k vesnické švadlence se mě sice snažil chytit, ovšem chyběli mu natažené ruce. Kdyby tuto filmovou látku šil Balzac jistě by to bylo za pět hvězdiček. ()
Hořce humorný film o době, kdy byli synové a dcery třídních nepřátel posíláni po čínské kulturní revoluci z měst na venkov, aby zde byli "převychováni". Dva mladíci se tak dostali do hor mezi prosté lidi, kteří neuměli číst a psát, ale naprosto přesně věděli, co je správná cesta, protože tu vytyčil velký předseda Mao. Není to sice moc k smíchu, ale v tomto filmu to bylo podáno tak, že se člověk usmívat musel. Co také jiného, když Mozartovy sonáty mohl jeden z mladíků hrát až poté, co tajemník uvěřil, že je to skladba "Mozart zdraví předsedu Maa" nebo "Lenin v roce 1918". Ta druhá jmenovaná se tajemníkovi tolik nelíbila:-) Scéna s vrtáním zubu za pomoci šicího stroje je také velmi úsměvná, stejně jako spousta "komunistických hlášek", v nichž se zhusta objevují výrazy: buržoazní, reakcionářský apod. z úst lidí, kteří ani pořádně nevěděli, co to je, pouze papouškovali, co slyšeli na schůzích. Vesničtí kluci se zase přeli nad obrázkem v knize, jestli je to Marx ("Ne, ten má vousy.") nebo Lenin ("To bude spíš Lenin, ten má pleš."), přičemž to nebyl nikdo jiný než Gustav Flaubert. K tomu všemu krásná hudba, kamera a roztomilá představitelka vesnické švadlenky, které zakázané knihy, jež jí mladíci předčítali a z nichž se sama učila číst, ukázaly (zejména Balzac), že má rozhodně na víc, než zůstat negramotnou vesničankou, a proto se rozhodne udělat velký krok do neznáma. ()
Galerie (12)
Photo © Bac Films Distribution
![Balzac a Švadlenka - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/308/160308373_b7e9a3.jpg)
Zajímavosti (1)
- Natáčení na území Číny bylo povoleno po sedmi měsích vyjednávání s úřady. Ale veškerá promítání v Číně byla zakázána. (Cheeker)
Reklama