Režie:
Paul JohanssonKamera:
Ross BerrymanHudba:
Ilja David CmíralHrají:
Taylor Schilling, Edi Gathegi, Paul Johansson, Matthew Marsden, June Squibb, Grant Bowler, Jsu Garcia, Michael O'Keefe, Patrick Fischler, Armin Shimerman (více)Obsahy(2)
Výkonná ředitelka železnice Dagny Taggartová a ocelářský magnát Henry Rearden spojí své síly v boji proti stále autoritářštější vládě Spojených států. Dagny Taggartová řídí společnost Taggart Transcontinental - největší železnici, která ve Spojených státech zbyla - s důvtipem, odvahou a poctivostí, navzdory systematickému mizení těch nejlepších a nejkvalifikovanějších pracovníků. Přitahuje ji průmyslník Henry Rearden, jeden z posledních mála mužů, jehož genialita a oddanost vlastním nápadům s ní dokáží držet krok. Reardenovy mimořádně pevné kovové slitiny Rearden Metal jsou příslibem toho, že inovace může překonat pád do anarchie. S pomocí netestovaného kovu Rearden Metal obnoví rozpadající se Taggartovu železniční trať v Coloradu a připraví cestu ropnému magnátovi Ellisu Wyattovi, aby přiživil plamen nové americké renesance. Naděje opět vzroste, když Dagny a Rearden objeví v opuštěné továrně strojní techniky návrh revolučního motoru fungujícího na základě statické elektřiny, což je dalším důkazem zlověstné teorie, že tvůrčí mozky (myslitelé, průmyslníci, vědci, umělci a další inovátoři) "stávkují" a mizí ze společnosti. (HBO Europe)
(více)Videa (1)
Recenze (23)
Atlas Shrugged, dystopický filosofický epos od Ayn Rand je prý v USA druhá nejvlivnější kniha po Bibli. Ideově patří do objektivismu, liberalismu a individualismu. Autorka je přesvědčenou kapitalistkou, bytostně věří v minimální stát, pasivní lidské svobody, v právo člověka být úspěšný a nezávislý. Odmítá socialismus jako cestu vedoucí k utlumení lidské podnikavosti a k destrukci rozumu. Odmítá náboženství, v němž vidí protiklad rozumu. U nás je román prakticky neznámý. O to víc potěší projekt který si vytkl za cíl převést ho na plátna kin. Výsledek je zhruba takový jaký se dal očekávat. Televizní zpracování, neumělé efekty a druhořadí, nikoliv však nutně špatní herci prozrazují že ambice filmu jsou především zpřístupnit objemný svazek širší populaci. V zásadě se dá říci, že režisér svůj úkol splnil. Dějová linka je dostatečně napínavá a nosná aby zvládla předat podstatné myšlenky ne až tak úplně násilnou formou a divák má zároveň pocit že sleduje celovečerní film a ne vzdělávací video. Komerčněji zaměřeným spektáklům se ovšem rovnat nemůže. Což je škoda, protože námět je velice slibný a kvalitnější zpracování by mělo mnohem větší společenský dopad, o který šlo tvůrcům především. Škarohlídi by mohli poznamenat, že Atlas Shrugged, part I se stal obětí své vlastní filosofie, jeho téma je pro nezávislou produkci nepřijatelné a pro komerční produkci nevýdělečné. Nabízí se otázka proč producenti nešli cestou minisérie, například pod hlavičkou HBO, která mohla spojit kvalitu s nízkou cenou. Protože csfd.cz je filmová databáze, neudělám tu chybu že bych hodnotil film z hlediska ideologie. Poznamenám snad jen že pět hvězdiček je nejen za formu a obsah, ale i za snahu a žánr. Inteligentních dystopií je jako šafránu, a proto oceňuji každý slušný pokus. ()
Nejprve je nutné si uvědomit několik základních skutečností, které jsem ani já, do chvíle, než jsem si snímek pustil a začal o něm zjišťovat trochu víc, nevěděl. První je fakt, že je to první díl, jak napovídá i název. Na světě je už i díl druhý, který bych tu také rád recenzoval v dohledné době, ale kromě toho nás ještě za rok čeká díl třetí. Na tom by zase nebylo nic až tak moc divného, ale člověk se po zhlédnutí prvního dílu trochu divý, proč se to roztahalo hned do tří filmů. Příčinu jsem zjistil poměrně záhy. Film "Atlas Shrugged: Part I" je natočen podle amerického románu. Více: http://www.filmovy-denik.cz/2013/02/atlas-shrugged-part-i-2011-60.html ()
Zvláštní mix akčního filmu, politického thrilleru, scifi, katastrofického filmu a televizní inscenace nabízí podivný příběh o konci demokracie v USA. 1) Je to ukecané, chvílemi nesmyslně nelogické a především dost nudné. Inu, zajímavý námět sám o sobě nestačí. 2) Alisa Zinovjevna Rozenbaumová z rodiny petrohradské židovské buržoasie v 21 letech emigrovala do USA (1926), kde o 31 let později publikovala svou nejznámější práci Atlas Shrugged - vášnivou obhajobu kapitalismu z pozic tzv. objektivismu, vlastního filosofického konceptu světa. Nechť si ctěný čtenář vygůglí, co mu třeba. Za sebe mohu říci, že jsem knihu nečetl a po dvou dílech filmu vím, že ani nepřečtu. ()
Kdo nečetl knihu, nemusí se s filmem vůbec namáhat, nemá šanci, aby mu film dával smysl. Kniha o 1112 stranách, která je založena na dlouhých (až dlouhatánských) monolozích, není reálně zfilmovatelná. Jaký smysl dává zkrátit typický dvacetistránkový monolog některého protagonisty do jednověté repliky ve filmu? Když před závorku tedy vytkneme, že celý film může posloužit jen jako ilustrace pro čtenáře knihy, tak jednu hvězdičku bych dal za solidní casting. Pí Schiling se mi jako Dagny docela líbila a i p. Bowler jako p. Reander je dobrý machýrek v dobrém obleku, jak se asi patří. Druhou hvězdičku dávám za to, že autoři se pokusili o nesplnitelný úkol. Pokud jde o posunutí děje ve filmu do současnosti, primárně šlo dle mého určitě o úspory, protože si nemohli určitě dovolit nějaké retro kulisy. Ale tato úprava mi nevadila. ()
První díl zamýšlené filmové trilogie podle neskutečně rozvláčného románu Ayn Rand je překvapivě snesitelný, ba dokonce bych řekl i audiovizuálně přitažlivý! Oproti knižní předloze, kterou nelze nazvat jinak než předlouhou pseudofilosofickou fantasy, je patrné zpřehlednění děje a výrazné otupení objektivisticko-manifestační funkce. Přesto postavy příběhu zůstávají zoufale jednorozměrné a jejich charaktery tradičně objektivisticky černobílé. Děj filmu (a první části knihy) tady načrtávat a rozebírat nebudu; je poměrně jednoduchý a vlastně hraje jen podpůrnou roli pro vyložení objektivistické "filosofie" (tj.: Realita existuje nezávisle na lidské mysli a rozum je jediným použitelným prostředkem k jejímu porozumění. Každý člověk by měl hledat pouze svoje štěstí a žít pouze kvuli sobě samému a nikdo by se neměl obětovat kvuli někomu jinému. Morálka existuje sama o sobě, nezávisle na člověku a pro každého člověka je stejná - tj. dosažení sobeckého štěstí jedince a naprosté odmítnutí altruismu coby největšího zla). Stačí pouze zmínit, že děj se točí kolem průmyslových magnátů (železnice, výroba oceli, těžba mědi apod.) a geniálních lidí (vynálezci), kteří jako jediní svými schopnostmi a čistě racionálním (objektivistickým) myšlením dokážou jako onen mytologický Atlas podpírat a nést svět, jsouce však přitom existenčně ohrožováni sílící skupinou iracionálně altruisticky (subjektivisticky) uvažujících elit. Jak se tito racionální superhrdinové s hrozbou záplavy altruismu, který zde vede k čemusi podobnému komunistické totalitě, vypořádají, je symbolicky naznačeno už názvem díla. Film toto zobrazuje poměrně krotce (není tak odporně ofenzivní jako román a jako Ayn Rand sama) a příběh plyne i díky podstatně jednoduššímu scénáři celkem svižně. Přesto některé dějové okamžiky mohou na neznalce předlohy působit skokovým dojmem, přičemž film už z podstaty končí otevřeně (doslova zavřete knihu v 1/3). Docela se mi líbili neokoukaní Taylor Schilling v roli Dagny Taggart a Grant Bowler v roli Hanka Reardena - a vůbec celá produkce, ačkoli nedosahuje rozměrů hollywoodského velkofilmu, působila z hlediska žánru docela sympaticky... Atlas Shrugged v románové předloze je vyloženě špatná literatura (kterou však lze doporučit kvuli možnosti proniknutí do mysli "racionálních egoistů", kteří se i v české kotlině rojí jako houby po dešti). První část filmové trilogie ale není vůbec špatná, bez ohledu na to, jak hloupá je "filosofie" objektivismu. ()
Galerie (12)
Photo © Rocky Mountain Pictures
![Atlasova vzpoura: 1. část - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/747/161747193_7cf628.jpg)
Zajímavosti (2)
- Původně avizovaný režisér Stephen Polk byl Paulem Johanssonem nahrazen jen 9 dní před začátkem natáčení filmu. (Conspi)
- Angelina Jolie, Charlize Theron, Maggie Gyllenhaal usilovaly o roli Dagny Taggartové v původně zamýšleném mužském doprovodu Brada Pitta jako filmového představitele Johna Galta. (Conspi)
Reklama