Režie:
Frank DarabontScénář:
Frank DarabontKamera:
Rohn SchmidtHudba:
Mark IshamHrají:
Thomas Jane, Marcia Gay Harden, Laurie Holden, Andre Braugher, Toby Jones, William Sadler, Jeffrey DeMunn, Frances Sternhagen, Nathan Gamble, Alexa Davalos (více)Obsahy(2)
Režisér a scénárista Frank Darabont, známý především filmovým zpracováním románů Stephena Kinga Vykoupení z věznice Shawshank a Zelená míle divákům nyní představí další zpracování povídky Mistra hororů. Výtvarník David Drayton (Thomas Jane) se společně se svým synem Billym (Nathan Gamble) a nepříjemným sousedem Nortonem (Andre Braugher) ráno po neobvykle silné bouři vydávají do nedalekého městečka nakoupit zásoby. Krátce po jejich příjezdu supermarket obklopí hustá a tajuplná mlha, která, jak se zdá, v sobě ukrývá cosi vražedného a děsivého… Ještě větší zlo se ale ukrývá v duších obyčejných lidí, kteří jsou postaveni tváří v tvář zoufalé situaci. Hrůza se pozvolna ale jistě prodírá na povrch... (oficiální text distributora)
(více)Videa (4)
Recenze (1 909)
Tak jsem viděla The Mist. Nó, dík konci dám teda za 4*, ale většinu času jsem se považovala za oběť šprťouchlat. Příšerky nebyly to podstatný, ale tomu, kdo se bez nich neobejde, je Darabont neupřel. Je to trochu jako v Sublime - strach je to, oč tu běží. A konec mě fakt potěšil. Jak by asi vypadal film, ke kterému patřil ? ()
Darabont pomalu padá z režisérského vrcholu do průměrné šedi. Už původní Mlha stála za hovno, ale Frank nám chtěl ukázat, že nová doba přináší nové možnosti a narval do toho velkolepé efekty. Bohužel jsou místy ještě trapnější než ty u Carpentera a to už je co říct. Závěr možná jde proti klišé, ale je nelogický až běda a jen těžko vytáhne z diváka nějaké emoce. Nebýt ukázkové studie lidského stáda, tak bych se už natahoval po splachovadlu. ()
Za mlhou hustou tak, že by se dala krájet leží jeden supermarket a v něm... Darabont a Kingova látka počtvrté (pokud budeme počítat i Ženu v pokoji). Zůstává mi záhadou, proč se Darabont po šestileté odmlce vrací na plátna s adaptací zrovna téhle mírně nadstandardní Kingovy novely. Argumenty předkládající odpovědi typu "uzavřená nesourodá skupina v extrémních podmínkách jako nastavené zrcadlo společnosti" či "v nejlepším duchu klasických sci-fi béček z počátku let padesátých" prostě neobstojí. Tím se Stephen King zabývá často a většinou lépe. Tato adaptace je dobrým filmem s výjimečně působivým koncem (ač raději mám ten z předlohy). Jenže mezitím jsou dobře dvě hodiny, kterým by výrazné pokrácení šlo jen k duhu. Ono totiž to co funguje v rámci psaného textu vyprávěného v první osobě nemusí nutně fungovat jako filmový odosobněný záznam událostí. Snad nic se tu nevyjadřuje obrazem, ale kecáním. Odstraňte vizuál a máte plnohodnotnou rozhlasovou hru. A to u filmu nikdy není dobře. Výjimkou je závěrečná půlhodina a hned jde o nejlepší pasáž Mlhy. Náhoda? Bohužel to vypadá, že se z vypravěčského génia Darabonta za ta léta od posledního "velkého" počinu stal rutinér. A aby to nebylo málo, tak sympatický nápad s pseudodokumentární kamerou (resp. celou atmosférou) zde těžce nezafungoval a spolehlivě zašlapává do země jakékoli náznaky atmosféry. Naopak zvuk i design monster jsou velké klady (CGI zpracování těch v mlze sice trochu pokulhává, ale v tom problém není). Prokletí adaptací dle Kingových horrorových předloh tedy trvá i nadále, jakkoli tohle je ve výsledku solidní film, ne že ne. ()
SPOILER: Frank Darabont dokončil to s čím začal King již před několika lety. Fascinující povídku o skupině lidí ukrývající se v samoobsluze před strašlivým neznámem jsem přečetl jedním dechem a její adaptace jsem se pomahl nemohl dočkat. Hustá mlha bezvadným způsobem spojuje všechny divácky vděčné motivy. Otec a syn, náboženská fanatička, netušené nebezpečí nebo třeba i větší seskupení lidí. Narozdíl od knihy, která hlavně zpočátku plyne velmi pozvolna přichází nástup hlavní části děje již během chvilky. Hustá, mléčně bílá mlha zahaluje okolí a než se vůbec stačíme nadechnout a zamyslet se nad tím co se děje, do obchodu vtrhne muž varující před nadcházejícím nebezpečím. Neskutečně dynamická kamera nás přímo vybízí stát se hlavní postavou příběhu. Můžeme sledovat neznámé lidi, jejichž mysl je postupně nahlodávána nedůvěrou a strachem. Právě na psychologii je tu totiž kladen ten největší důraz. Již po několika desítkách minut se totiž stejně jako jednotlivé postavy dozvíme co se skrývá 'tam venku'. Po útoku obřích chapadel nám začně pomalu docházet, že primitivní neorganizovaná monstra jsou možná méně nebezpečná než absolutně neznámí lidé, které se pod vlivem ztráty naděje uchylují k naslouchání 'hlasu božího'. Nadcházející odchod do lékárny pro nezbytné vybavení se tak stává prvním zkoumáním terénu, které ovšem velmi chytře nechává to nejdůležitější v tajuplném oparu. Největší strach totiž plyne z nevědomosti... Otázka "Co se to sakra děje...?" má sice málo prostoru, ale i tak se jedná o jeden z tažných momentů filmu. Zatímco v knize se mnohem více spekuluje a jsou nám nabízeny různé směry, snímek se bohužel uchyluje k jasnému vysvětlení, tedy projektu Arrowhead. Přesto tu však zůstává alespoň špetka prostoru k zamyšlení se nad jinou příčinou... Zatímco se snímek klidně sune ke svému konci a postupně zodpovídá na otázky (např se dozvídáme, že 'monstra' reagují čichem), kamera se postupně uklidňuje, přestává být hlavním zprostředkovatelem a režisér postupně připravuje drsnou tečku za celým představením. Hustá mlha je rozhodně skvostně odvedeným filmem, i když se jí nedá přiřadit status bezchybného filmu, ale i tak - řekl bych - rozhodně patří mezi nejpovedenejší kousky současné filmové distribuce. Rád bych využil zbytek prostoru v tomto komentáři pro vysvětlení několika situací, které vyvolávají otázky zdejších diskutujících. Tedy otázek, na něž ještě v diskuzi nebyla položena jednoznačná odpověď nebo jsem ji přehlédl. Tím prvním je odmítnutí majitele obchodu střílet proti sklu. Přestože je výloha již dost požkozená nabízí přeci jen nějakou jistotu, pokud by vlivem výstřelu došlo k jejímu celkovému roztříštění, rozhodně by to znamenalo zvětšení nebezpečí. Druhá častá otázka byla ve smyslu: "Proč monstrum s chapadly prostě obchod nerozdrtilo..." Odpověď je prostá, proč by mělo? Monstrum si sice objektu vzhledem ke svému ohmatávání bylo vědomo, ale nemělo absolutně žádný důvod pokoušet se o jeho likvidaci. Když došlo k otevření vrat, zjistilo, že uvnitř je maso a rozhodlo se jej ulovit, ale po uzavření dveří pach zeslábl až prostě 'terč' zmizel úplně. Je třeba si uvědomit, že ve své podstatě se jedná pouze o zvíře, které jedná hlavně instinktivně, nikoliv promyšleně. Tady bych se spíše podivoval, proč nevzdorovalo tlaku dveří, který IMHO musel být velmi slabý. Popř. proč nedošlo k uzavření vrat ještě v době, kdy byl 'lovený' chlapec uvnitř. () (méně) (více)
Víte, co je nebezpečnější než hladová, půl metru dlouhá masožravá breberka? Skupina lidí v obchoďáku. Trailer na Mlhu (slovenský název má ještě větší grády) mne nepotěšil. Očekávat s napětím záležitost připomínající béčkový horor s lekačkami, které cítíte na sto honů, mne nepřimělo ani zjištění, že onu záležitost bude režírovat Frank Darabont, velký kamarád díla Stephena Kinga (krom Buried Alive z něj vždycky vycházel). Ne, že bych Frankovi nevěřil, jenom moc nechápu vytváření umělých aur okolo jeho filmů – aneb „Shawshank ne a ne a není nejlepší“. Zase unikám, stejně jako občané městečka Maine do tamějšího moderního svatostánku, kde budou brzy prodávat také smrt. Se slevou. Karty osudu jsou rozdány bez dlouhého otálení. Obchod plný jídla, v něm lidé plní strachu, venku hustá mlha a cosi hnusného, bez čeho bychom museli říct hororovému žánru sbohem, bez čeho by Mlha možná byla lepším filmem. Těžko věštit. Snaha – mimo výtečný antihollywoodský konec pouze snaha – sloučit laciný, třebaže skvěle natočený horor s ambiciózním „sociologickým thrillerem“ není vyloženě rušivá. Na rozdíl od dojmu, že prvé bylo s druhým spojené výhradně kvůli lepší prodejnosti. Ze stejného důvodu musel Darabont odstoupit od zamýšlené černobílé kamery, jež by mohla lépe obhájit staromilství hororových pasáží i samotných příšerek. Svou nechtěnou komičností připomínají Pavoučí teror, parazitující na starých hororech s vtipem. Ten Mlze nechybí, naopak ji někdy posunuje překvapivě blízko černohumorné satiře, ale veškerou chuť k smíchu, potažmo k životu, bere již zmíněný (proti)náboženský závěr. Ač je svým způsobem také vtipný. Jako zjištění, že nemáte rakovinu, ale jenom TBC. 75% Zajímavé komentáře: Renton, DaViD´82, tron, kitano, Radko, k212, Mahalik, Jordan, Aiax, dzej dzej, GodComplex, silent cut, curunir, Rosomak, grogodil, Bilky ()
Galerie (82)
Photo © Darkwoods Productions
![Mlha - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/844/159844004_99234b.png)
Zajímavosti (31)
- Natáčelo se v New Orleans a ve Shreveportu (Louisiana). (Tygrys)
- Kingova lékárna je pochopitelně pojmenována po Stephenu Kingovi, který hrál lékárníka v adaptaci svého románu Zhubni! (1996). (Rodriguez)
- Po filmu Pavučina snů (2003) se jedná již o druhou roli Thomase Janea (David Drayton) v adaptaci románu Stephena Kinga. (Rimer545)
Reklama