Režie:
Cecil B. DeMilleKamera:
Karl StrussHrají:
Fredric March, Elissa Landi, Claudette Colbert, Charles Laughton, Ian Keith, Arthur Hohl, Harry Beresford, Tommy Conlon, Ferdinand Gottschalk (více)Obsahy(1)
Príbeh cisára Nera a prenasledovania kresťanov v starovekom Ríme. Nero (Charles Laughton) vydal edikt, ktorý nariaďuje pochytať všetkých kresťanov a nahnať ich do arény. No najvyšší vojenský veliteľ Ríma Marcus Superbus (Fredric March) sa zamiluje do kresťanky Mercie (Elissa Landi) a snaží sa ju oslobodiť. Do Marca Superba je však zamilovaná cisárovná Poppaea (Claudette Colbert) a je žiarlivá... (matriosa)
(více)Recenze (14)
Cisár Nero to pravdepodobne nemal v hlave v poriadku,lebo je viac než pravdepodobné,že podpálil Rím roku 64,na ktorý sa nevedel vynadívať,ako neustále horí a horí,rajcovala ho bolesť a utrpenie,inak by nevydal také jebnuté vyhlásenie,že za to môžu kresťania,títo ľudia s vierou v Ježiša Krista to schytali najviac,pochytali ich ako krysy,nahnali do arény,v hľadisku komplet vypredané a mohla sa začať zábava,tak že vypustili na nich krvilačných levov,ktorí ich roztrhali hlava-nehlava! Aj v tomto barbarskom období prekvitá láska kresťanky Mercie a vojenského veliteľa Marcusa Superbusa(perfektné meno) V tomto príbehu sa ešte objavuje cisárovná Poppaea,ktorá z celej duše nenávidí Merciu,chce ju mať mŕtvu,lebo Marcus k nej prejavuje city a náklonnosť,alebo skrátka sa do nej zamiloval,tak čo teraz zamýšľa Poppaea? Nenávidí ju tak strašne,že sa s ňou rozhodne raz a navždy skoncovať,že vojde do arény ako posledná,na poslednú chvíľu tam do podzemia dorazí aj Marcus a presviedča ju,že môže žiť,ak sa vzdá svojej viery,ale títo dva zamilovaní nakoniec v odhodlaní,že budú spolu posmrtne vystúpia do arény spolu... DeMille sa tesne po prepuknutí zvukového filmu púšťa do čias starovekého Ríma,aby oživil civilizovanú kultúru,ktorá ale nemala civilizované spôsoby,neberie si servítku pred ústa,všade počuť svišťanie biča a nevhodné zaobchádzanie s ľudmi,Cecile naprosto jedinečne sprostredkuje výpravu do Ríma za čias Nera,ktorému to v hlave poriadne jebalo s tým,že vidieť utrpenie sa rovná vidieť optikou kamery reálne jestvujúcu dobu spred takmer 2000 rokov,ktorá cez výkony hlavných hercov,prináša totálne nenávidieť CLAUDETTE COLBERT,pričom je o niečo neskôr očarujúca v It Happened One Night režiséra Capru s Clarkom Gableom.Aj herecká profesia vie docieliť,aby som sa preniesol v čase a videl. ()
Tak nám pan docent na přednášce z historiografie tak krásně vyprávěl o těch "římských klucích" :-) (čímž v rámci svého oboru myslel Tacita a další slavné dějepisce) No a já jsem dostal po dlouhé době chuť si pustit nějaký antický film. Zvolil jsem tedy DeMillovo Znamení kříže. Tento režisér mě až na jednu výjimku (Karibští piráti) ještě nezklamal a nezklamal mě ani tentokrát. I když je vidět, že se to točilo s trochu nižším rozpočtem, tak pořád to má moc pěknou výpravu, kulisy a kostýmy - zkrátka na nás dýchne atmosféra starověkého Říma. Veliká škoda, že kvůli Hayesově kodexu muselo být plno scén, hlavně myslím si v závěru, vystříháno. Obsazení je opravdu hvězdné - March, Laughton, Colbert. No ale příběh mě zase až tak moc nevzal. Všechno hraje na přílišnou romantickou a křesťanskou linku. Chybí mi více té neronovské dekadentnosti. Když srovnám první geniální scénu - Nero pozoruje hořící Řím, který zřejmě sám zapálil, a k tomu hraje na harfu a recituje verše a ž do chvíle, kdy mu praskne struna - se zbytkem filmu, tak musím říct, že tenhle skvělý úvod vyčnívá. Velká škoda, že Laughton v roli Nera neměl víc prostoru. Stejně tak je třeba pochválit Claudette Colbert v roli císařovny, který ta role mrchy strašně sedla. Škoda, že i ona tam nebyla víc. ()
Jeho výsosť Cecil B. DeMille, kráľ vysokorozpočtových produkcií zlatého veku Hollywoodu naservíroval dve dekády pred obdobím sandálových veľkofilmov opus, ktorý by bol v neskoršej dobe istotne silným súperom ku ,,Quo Vadis?" a vzhľadom ku kvalitám týchto oboch počinov by sa len ťažko našiel víťaz. Podobnosť so Sienkiewiczovým románom je skutočne badateľná, treba však dodať, že film bol nakrútený podľa hry Wilsona Barretta a nie podľa poľského autora, ako mylne uvádza databáza, i keď nepochybne vychádzal z knižnej predlohy. Hlavný atribút príbehu, znamenie kríža, ako symbolu Krista prijali kresťania až omnoho neskôr a vo svojich začiatkoch bola znakom náboženstva ryba, nie kríž ako je to ukázané tu, no môže byť otáznym, či sa tohto omylu nedopustili tvorcovia zámerne na zvýraznenie ústrednej idei rozprávania. Dôležitejšie je však, že film má v sebe všetky esencie silného diváckeho zážitku, ktoré nijako nevyprchávajú ani po vyše 80 rokoch! V úchvatnom úvode vidíme horieť slávny Rím a nad tým všetkým Nera ako hľadá v plameňoch múzu. Nasleduje ,,klasická" zápletka s viacerými pamätnými momentami a zlatým klincom je takmer polhodinové finále v aréne Kolosea. DeMille známy svojim vysokým profesionálnym prístupom nie je svojej povesti nič dlžný ani tu. Kamera je vynikajúca a na svoju dobu pôsobí mimoriadne moderne, kulisám nechýba patričná veľkoleposť a herci, aj keď poznačení typickým líčením doby 30. rokov (úsvitu zvukového filmu) hrajú takmer bez akéhokoľvek pátosu a prehnane zvýraznenej teatrálnosti nemej éry.. Táto miera civilnosti mi vadila len u Nera v podaní Charlesa Laughtonam, kde som čakal nielen iný hlasový prejav, ale tiež viacej veľkých gest a póz na zvýraznenie jeho typickej (i keď neobjektívnej) karikatúry. Svieži, moderný prístup je viditeľný tiež v odvážnosti niektorých scén, o ktorých si cenzori museli svojho času myslieť svoje a DeMillovi prešli s veľkým počudovaním. Nejde len o nahú Claudette Colbert, provokatívne vystavujúcu na obdiv svoje vnady počas kúpeľa v mlieku s ktorého si usrkáva dvojica mačiek, prípadne o lesbicky podaný tanec Nahého mesiaca; vyvrcholenie týchto provokácii (ktoré však nechcú len lacno dráždiť zmysli diváka, ale dodať forme zaslúžený punc výnimočnosti) je bitka hordy trpaslíkov s amazonkami v aréne, kde svojou bizarnosťou oživia rad trocha fádne preplácaných výstupov s krokodílmi alebo namaskovanou gorilou. Podobný záver malo aj neskoršie ,,Rúcho". (20. hodnotenie, 6. komentár k filmu) ()
Na snímek jsem se díval hlavně proto, abych si připomněl něco, co ještě vzniklo před přijetím Haysova kodexu a co tedy obsahovalo scény, které se později nenosily. Je osvěžující vidět lechtivější záběry i v americké produkci černobílé éry. Docela by mě zajímalo, jak by některé filmy vypadaly, kdyby kodex nebyl přijat. DeMille ukazuje, že by to rozhodně nebylo k neprospěchu věci. ()
Film dokonale nablýskaný, v tom byl pan DeMille nepřekonatelný. Ten svůj dekadentní Řím snad seskládal podle obrazů sira Lawrence Alma-Tademy. Dokonce mne napadlo, že natočil náboženský film jen proto, aby mohl přes cenzuru protlačit všechny ty senzační násilné a erotické scény. Tedy, rozhodně si na nich dal náramně záležet, byť i scénám křesťanských setkání vdechl působivý "biblický" patos. Claudette Colbert v roli neřestné císařovny Poppaey je velmi přesvědčivá. ()
Galerie (38)
Zajímavosti (10)
- Režisér Cecil B. DeMille nechal postavit obří amfiteátr, do něhož byly vpuštěny stovky zvířat z místních zoologických zahrad. (Zetwenka)
- Při pátrání po obrech, trpaslících a dalších podivně vyhlížejících „lidských zrůdách“ nechal režisér pročesat celý Hollywood. (Zetwenka)
- Kde film pochodil u filmových cenzorů, např. za scény: koupající se žena ve vaně, nahého mladíka připoutaného řetězy ke kůlu, tanec nahého měsíce atd, tak státní a městští cenzoři projevili už méně tolerance. (Zetwenka)
Reklama