Režie:
Edward ZwickKamera:
Eduardo SerraHudba:
James Newton HowardHrají:
Daniel Craig, Liev Schreiber, Jamie Bell, Alexa Davalos, Allan Corduner, Tomas Arana, Mark Margolis, Clayton Frohman, Jacek Koman, George MacKay (více)Obsahy(2)
Každý den na svobodě znamená malý zázrak. Válečné drama o židovské partyzánské jednotce bratří Bielských... Když v červnu 1941 vtrhla německá armáda na území dnešního Běloruska, zvláštní komanda s místní policií pronásledovala židovské obyvatele a docházelo přitom k ničivým pogromům. Bratři Bielští dokázali zachránit více než dvanáct set Židů před deportací do koncentračních táborů. V hlubokých hvozdech Nalibockého pralesa poskytli pronásledovaným židovským uprchlíkům útočiště v lesní vesničce, které se přezdívalo lesní Jeruzalém a stalo se jediným svobodným místem na okupovaném území. V lesním táboře postupně vytvořili jednu z největších židovských partyzánských skupin, která dokázala úspěšně čelit nacistickým okupantům. Přirozeným vůdcem oddílu se stal Tuvia, jeho horkokrevný bratr Zuš se kvůli osobním sporům připojil k Rudé armádě. Do dějin druhé světové války se však zapsali jako hrdinové, jejichž příběh dokládá, že i Židé dokázali aktivně bojovat proti nacistům. V hlavních rolích sourozenců Bielských se představili hvězdní herci Daniel Craig (Tuvia), Liev Schreiber (Zuš) a Jamie Bell (Asael). (Česká televize)
(více)Videa (2)
Recenze (738)
Opět ukázka toho, že i v takové kruté době se našly dobré duše, které díky svým hrdinským činům zachránily víc než tisícovku životů. Problém tohoto filmu se však skrývá ve zdlouhavosti, zkrátit na hodinu a půl a bylo by to o kus lepší. Přesto si tento snímek určitě zaslouží pozornost. A Bratři Bielski opravdové uznání :) ()
Pekný a dobrý film, ale mohol byť aj krásny a výborný. Podobnej látke holt nesvedčí natoľko zjednodušený americký pohľad na dobrých a zlých, a veľkú záchranu v poslednej chvíli. To, čím si ma Edward Zwick získal v "rozprávkovom" Poslednom samurajovi, nemôže fungovať v dráme o prenásledovaných Židoch. Ďalšia režisérova snaha zavďačiť sa Akademikom. Herci a James Newton Howard, hoci vykrádajúci svoju The Village, za jedna. ()
Z komentářů je znát, že někteří filmoví fanoušci by se radši dívali na Ramba anebo na Ozerovovy velkofilmy plné gigantických válečných scén, kde hrdinní sovětští vojáci drtí německé divize ve velkém stylu. Mně ale přijde Zwickův film jako sice nikoliv špičková, nicméně sympatická nadprůměrná podívaná, která důstojně a bez hrubých zkreslení zprostředkovává hodně temné období 2. světové války, tedy běloruskou genocidu. Ony se totiž masakry nevyhly ani nežidovskému obyvatelstvu, takže ještě několik desítek let po konci 2. světové války byl počet obyvatel Běloruska výrazně nižší než před válkou. Zwick se dobře umí pohybovat mezi komerční žánrovou podívanou a filmem s uměleckým přesahem. Pokud jde o poměr válečných scén, nemám s tím, že výraznou část filmu obsahují dialogy a popis přežívání židovských utečenců v běloruských lesích, žádný problém. Ve skutečnosti Zwick spíš nadsazuje, drtivou většinu akcí této partyzánské skupiny tvořilo obstarávání proviantu, protože s sebou narozdíl od jiných skupin měli výrazné množství žen a starých lidí. Scénář sice nedosahuje té syrovosti, jaká nejspíš odpovídala realitě lidí přežívajících v šílených podmínkách, ale to se ani od mainstreamového filmu podobného ražení čekat nedá. Jediné, co mi výrazněji vadilo, byly ušlechtilé fráze z úst šéfa tábora a takové to šustění papírem v dialozích obecně, což nakonec stojí film jednu hvězdičku. Pokud jde o Daniela Craiga, hraje, jak už je u něj zvykem, velmi dobře, nicméně typově mi tak úplně do své role nesedl. Zato Liev Schreiber se do postavy svého partyzána a mstitele vtělil dokonale. Celkový dojem: 80 %. ()
Povinnost mi velí promluvit v jedné důležité věci, neboť vidím, že spousta diváků filmu doslova a do písmene naletěla, poněvadž v něm spatřuje příběh z druhé světové války, který vypráví reálné osudy odboje bratří Bielských v běloruských lesích. To ale není pravda, o ničem takovém ten film není. Ve skutečně je o Americe. Je to jen další návodný oblbovák manipulující lidmi: 1, Craig jako Mojžíš vedený Bohem není nic jiného než Bush – a stejně jako u bývalého prezidenta i u Craiga je v určitých momentech děje zpochybňována jeho velitelská úloha. 2, Antisemitismus v Odporu je pochopitelně metaforou rasismu v Americe. Ve filmu je důsledně naznačeno, že ani k Němcům se není možné chovat hrubě, a pokud se tak děje, tak jedině v případě onoho záporáka, který je u konce Craigem - jakýmsi bdícím strážcem společenské normy (nikoliv individualitu) - zastřelen. Němci totiž ve filmu zastupují americké minority, Rusové rasisty v americké společnosti a židé utlačované barevné menšiny (lze si kupř. všimnout, že Rusové proti Němcům ve filmu nebojují, naopak se v inkriminované momentě stáhnou). I proto film takřka nevěnuje Němcům pozornost a nevybírá si z jejich řad žádného výrazného padoucha. Jde o to, tolerovat minority, nikoliv je vyhladit. Závěrečné shledání obou bratrů rozhodně není happy endem v pravém slova smyslu setkání odloučených, ale apelem na rovnostářství – vyléčený kontra-revolucionář a rasista Zus Bielski se setkává se svým, k menšinám už od počátku tolerantním bratrem Craigem (při lynči dovlečeného Němce sleduje Craig s nelibostí chování neurvalé odbojářské komunity). 3, Zákaz dítěte, strach z těhotenství a hrozba následné exkomunikace z komunity je pak odkaz na interrupci, další věčné téma Ameriky. 4, Spousta záběrů na stojící dav, který přihlíží pasivně dění, to jsme pak my - takový morální kyvadlo, který za nás ale vychyluje systém. Tiší soudci americké společnosti, kterou film de facto zúžil na mikrokosmos odborářské komunity (takové konservativně smýšlející americké maloměsto), ale filmu to v rozletu v žádném případě nevadí – dostane se na lásku, drama, akci, gender i politiku. Komické je pak oslovování různých typů diváků. Ryze mužský štěk „Descartes počítá se subjektivní povahou zkušenosti“ následuje ani ne deset sekund po vyznávání lásky. 5, Problematická role intelektuála, který není schopen zatlouct hřebík, pak koresponduje se způsobem, jak se uchopuje v Americe akademismus. Na rozdíl od básnících Němců a přestylizovaných Francouzů jedou pragmatičtí Američani v ryze utilitárním módu. 6, Ten umí to a ten zas toto, jak říkával Werich s Fričem, a i v odboji se každý musí přičinit svým dílem – hodinář dává do kupy porouchané zbraně, ženy loupou brambory a studentka múzických umění (Craigova stará) se úspěšně přeorientovala na děvkaření a medicínu. Ovšem pohádkám ideologické podbarvení nikdy příliš neublížilo, vždyť sociální rovnostářství a zdůraznění cti chudoby k české pohádce odedávna patří. Jenže Odpor, pokud dobře vidím, pohádkou není. Je to výchovná příručka. Nezapomínejme, že vynález filmu byl determinován ideologickou poptávkou. Automatismus fotografického obrazu a obecně i konstrukce fotoaparátu a filmové kamery vycházejí z touhy vytvářet perspektivu, v níž by všechny potenciální anomálie byly jednou provždy napraveny. () (méně) (více)
Utrpení židovské komunity za druhé světové války, tentokrát pod taktovkou Edwarda Zwicka dopadlo přesně podle očekávání. Nulové výchylky od stylu pro amerického diváka, to je hlavní kámen úrazu. I samotný režisér tentokrát povolil a atmosféra už není tak intenzivní jak tomu bylo v předešlém Krvavém diamantu. Na druhou stranu hlavní protagonisté se snaží ze všech sil, hudba je také velmi povedená a skromné finále neurazí, naopak potěší. Krásná ukázka tříhvězdového filmu. ()
Galerie (41)
Zajímavosti (24)
- Zuse Bielski (Liev Schreiber) byl ve skutečnosti o čtyři roky mladší, než jeho bratr Asael (Jamie Bell). Ve filmu je ovšem Zuse starší. (Dr Lizal)
- Některé z místností musely být natřeny speciálním nátěrem na ochranu stěn před poškozením falešnou krví. (šerminator)
- Na začátku filmu přibližně ve 40. vteřině po informaci, že "Německo obsadilo Bělorusko", následuje záběr na kolonu vozidel vjíždějících na most. Jedná se o scénu z nacistické válečné filmové kroniky "Ufa-Tonwoche" ze září 1939. Ta ukazuje Adolfa Hitlera během návštěvy dobytého polského města Gdyně, konkrétně se jedná o okamžik, kdy je Hitler na cestě do přístavní části města. (Dr Lizal)
Reklama