Režie:
Miloslav LutherScénář:
Vladimír KörnerKamera:
Ivan ŠlapetaHudba:
Jiří BulisHrají:
Petr Čepek, Emma Černá, Martin Huba, Miloš Nedbal, Ladislav Mrkvička, Josef Karlík, Jan Kanyza, Lubomír Kostelka, Ilja Racek, Jan Přeučil, Miriam Kantorková (více)Obsahy(1)
V roce 1983 natočil režisér Miloslav Luther podle scénáře Vladimíra Körnera pětidílný televizní seriál Lékař umírajícího času. Tento úspěšný seriál o osudech slavného lékaře a filozofa slovenského původu Jána Jesenského – Jessenia – se v roce 1990 autoři rozhodli sestříhat do celovečerního filmu Svědek umírajícího času. Znovu tak nahlédneme do rudolfinské epochy. Příběh začíná v roce 1596, kdy se na uherské pustě poprvé seznámíme s lékařem Jesseniem. Napínavé životní příběhy sledujeme až k tragicky vrcholící bitvě na Bílé hoře a popravě sedmadvaceti českých pánů. Kromě Jessenia, skutečně renesančního muže, který byl od roku 1618 i rektorem Univerzity Karlovy, v něm poznáme i další osobnosti té doby – například hvězdáře a matematika Keplera, císaře Rudolfa II. a Kryštofa Haranta. Ve filmu si zahráli vynikající čeští i slovenští herci. Jessenia vytvořil výborný Petr Čepek, jeho ženu Emma Černá, Keplera Martin Huba a Rudolfa II. Rudolf Hrušínský. (Česká televize)
(více)Recenze (58)
Sestříhání ze seriálu je bohužel více než patrné. Každopádně dobová atmosféra je zachycena velmi uvěřitelně a notoricky známé postavy a události Rudolfínské doby jsou zobrazeny bez zbytečných kudrlinek (nehodnotím historickou věrohodnost). Zejména morová epidemie a poprava českých pánů jsou pojaty velmi syrově a dokáží zaujmout. Herectví Petra Čepka je hluboké jak středověká beznaděj, ale na vyšší hodnocení jako celek to u mě není. ()
Ač hodnotím průměrem, jde o velké zklamání. Lekár umierajúceho času byla výborná minisérie, která dokonale představila svět Rudolfínské éry a počátku třicetileté války. A to včetně charakterů, nikoli jen Jesenia, ale i řady dalších současníků počátku 17. století. Svědek umírajícího času se snaží být tím čím je slovenský originál na poli 1/4 času. To se prostě podařit nemohlo. Děj se samozřejmě nyní zaměřuje pouze na Petra Čepka bez všech těch odboček. Vše je podáváno zkratkovitě a myslím, že i osoby, které neviděli původní slovenskou verzi musí dojít k závěru, že zde zřejmě byl exkluzivní filmový materiál sestříhán do opravdu ohavné podoby, která nedává většině scén žádný smysl. Vedlejší charaktery, co se zde mihnou nikdy nejsme schopní pochopit, protože scény, které je charakterizují, jsou na podlaze střižny. Řád tomuto chaosu se snaží dodat hlas vypravěče, ale i bez něj bych hodnotil stejně. Miroslav Luther natočil jeden z nejlepších televizních počinů v historickém žánru. Bohužel, rok 1990 dokázal tento počin naprosto kvalitativně zadupat do země. Výsledek je jen kostra, která snad motivuje podívat se na celou slovenskou verzi. 60% ()
Neprávem pozapomenutý český film, který líčí život a pád císaře Rudolfa II. se všemi jeho důležitými rozhodnutími a s jeho obtížnou dobou vlády. Protitureckou válku, vzestup českých stavů a dobu Interregna s vyvrcholením při pražské defenestraci v roce 1618, která v podstatě započala celou Třicetiletou válku, nebýt nerozhodnosti stavů v době kdy jejich armáda v podstatě stála před branami Vídně v čele s vojevůdcem s Matyášem Thurnem mohly se události kolem roku 1620 ubírat zcela jinou cestou. Historické skutečnosti těchto drsných let i s ohledem a "krásným" exkurzem například události pražského moru z počátku 17. století v Praze, nabízí právě tento historický exkurz do krvavé doby konfesních sporů v Evropě. Výborný Petr Čepek coby doktor Jesenius, který je přímím, či militantním účastníkem těchto událostí, provází celou dekádu na úrovni šlechtického lokaje ve službě nejprve Habsburkům, později českým protestanským pánům. Doporučuji všem historikům, i lidem s amatérským zájmem o české dějiny pro obeznámení s málo opakovanými událostmi naší historie. Vše končí na Staroměstském náměstí, kdy pro Čechy nastali dobré i špatné časy, ale pro Evropu ty nejhorší od počátku křesťanského pohledu na svět. A hlavy jejich, dlouho visely nad Prahou na paměť všem "nepapežencům". A rejtar jede dál vstříc novým ukrutnostem dlouhé války. "Cuius regio, eius religio" ()
Veliká, a bohužel velmi opomíjená, persona českého herectví Petr Čepek v jednom ze svých majstrštyků vysekl další nedoceněnou figuru z českých dějin Jana Jesenia. První český patolog, vědec, lékař, který se více méně nešťastně zapletl s politikou a stal se tak další z řady hloupých obětí vlastních ideálů v boji s mocí:-) ()
Československá televizní produkce a tak pochopitelně i slušná výprava či kostýmy. Po formální stránce není moc co vytýkat. Sestřih z původního seriálu pak profesionálně vytvořený a příběh je celistvý a dává smysl. Čepek, Hrušínský, Suchařípa, Poloczek, Kostelka, a to je jen krátký výčet hereckých hvězd, které se, jak už bylo v dřívějších dobách zvykem, účastnili podobných televizních projektů a byli zárukou minimální kvality. Výborné a české silně národovecké historické téma, která dříve (byť mnohdy lehce až více deformovaná) v televizní či filmové tvorbě rozhodně nechyběla. Tím ale výčet pozitiv, navíc spíše objektivních, končí. Tím co mne u Svědka umírajícího času doslova ubíjelo, bylo akademické pojetí celého vyprávění a herecké recitály, zejména Hrušínského Rudolf II. byl v tomto ohledu přímo otravnou figurou. Mnoho scén jsem tak docela letargicky prosvištěl a teprve závěr s popravou českých pánů paradoxně do té usychající směsi vlil trochu živoucí tekutiny. Takže tedy jen silnějších 1621 hvězdiček. (letopočet prosím ciferujte) ()
Galerie (2)
Zajímavosti (2)
- Krytý most, ku ktorému vojaci dovezú Jesénia (Petr Čepek), je Hrabový most v obci Lenora. (hollci)
- Původní pětidílný seriál byl natočen v roce 1983 pod názvem Lekár umierajúceho času. Po sedmi letech byl materiál znovu zpracován, upraven na metráž celovečerního filmu, opatřen českými dialogy a pozměněným názvem. Do kin byl uveden v únoru 1991. (hippyman)
Reklama