Režie:
Tarsem SinghKamera:
Brendan GalvinHudba:
Trevor MorrisHrají:
Henry Cavill, Freida Pinto, Mickey Rourke, Luke Evans, Stephen Dorff, Kellan Lutz, John Hurt, Isabel Lucas, Romano Orzari, Peter Stebbings, Stephen McHattie (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Dlouhé věky od dob, kdy Bohové vyhráli svůj mýtický zápas proti Titánům, se zjevuje nové zlo zmítající světem. Šílený touhou po moci, započal král Hyperion (Mickey Rourke) válku proti lidskosti. Hledá bájný luk Epirus, zbraň nepředstavitelné moci, kterou ukoval bůh Áres. Aby luk našel, shromažďuje krvežíznivou armádu vojáků znetvořených jeho vlastní rukou a začíná válečné běsnění a kruté drancování starého Řecka. Jen ten, kdo vlastní tento luk, je schopen vysvobodit Titány lačnící po pomstě, od úsvitu věků uvězněné hluboko v kameni hory Tartaros. V rukou krále Hyperiona znamená luk zkázu lidstva a pokoření moci bohů - ti totiž dle prastarého zákona nesmějí zasahovat do sporů smrtelníků. Jsou tedy bezmocní, ale jen do chvíle, kdy se objevuje jejich jediná naděje, venkovan Theseus (Henry Cavill). (Hollywood Classic Entertainment (H.C.E.))
(více)Videa (90)
Recenze (1 089)
Podoba s filmem 300 je více než očividná. Vizuál a bojové sekvence dávají vzpomenout na slavného bratříčka, ale proč jsem se tak silně nudil? Mimoakční sekvence jsou naprosto o ničem, hrdinský Theseův proslov k smíchu a závěrečnou rubačku jsem odzíval. Bohové (jejich kostýmy jsou více než out) vypadají jak kdyby utekli z Twilightu… klady: Mickey Rourke, pěkná Freida Pinto, luk Epirus a pár vydařených momentů… mé hodnocení 1,5 hvězdičky… ()
Předem bych chtěl říct, že jako jeden z mála nepovažuju 300: Bitvu u Thermopyl za oslavu fašismu, ale naopak ji vnímám jako sofistikovanou a jemnou satiru fašistické propagandy. Ostatně, že jsou obvinění vznášená vůči Snyderovu filmu nespravedlivá, si například myslí i Slavoj Žižek. O roli stylistických prvků, o nichž se v závěru textu zmiňuje i slovinský filosof, a které často zcela dekontextualizují jednotlivé obrazy, se tady příliš rozepisovat nebudu (snad jinde) - při porovnání obou filmů (300 a Války Bohů) je ale z mého pohledu užitečné dívat se na 300 jako na značně zkreslenou, subjektivizovanou verzi určité konkrétní historické události. Jednoduše řečeno, místo toho, aby se tu vytvářela iluze nějaké uvěřitelné rekonstrukce dějin, kde by vše odpovídalo zjištěním historiků, se tu přiznaně pracuje s nepřesnostmi a fantastickými motivy, které zde ale mají svůj význam - odhalují pravou tvář propagandy. Singh chtěl podle svých slov původně koncipovat Válku Bohů trochu jinak a zasadit ji mimo rámec antické mytologie a natočit nějaký post-apokalyptický film, ale producenti mu to zatrhli s tím, že lidi se dnes prý rádi dívají na řecké bohy a kdesi cosi. Tímhle kompromisem tu ale dost možná nechtěně vzniklo něco docela pozoruhodného, kdy sice většina diváků bude opět Singhovi spílat za mytologické přešlapy a nepřesnosti, ale přitom se tu podle mě dost originálně ukazuje proces vzniku bájí a pověstí, a jak odtržené od reality můžou být. Úplně nejvýstižněji to můžeme ilustrovat na souboji Thesea s Minotaurem, který je ve skutečnosti jenom svalovcem s maskou býka. Dokážeme si pak představit, jak tahle šarvátka poté prošla lidovou slovesností, kdy každý z vypravěčů přidal něco svého, nebo událost zařadil do úplně jiného kontextu a pak z ní vzniklo to, co my známe třeba od Petišky. Film si tohle zkreslení uvědomuje, protože na konci vidíme všechny ty ikonické momenty předchozího příběhu jako do kamenného sloupu vyryté výjevy, kde už právě k takové mytizaci dochází - minotaurus tu už skutečně vypadá jako fantastické monstrum, ne jako trochu přerostlý voják. Další jsou samozřejmě ti nezvykle zranitelní bohové, jejichž bitka s titány je tady mimochodem naprosto dokonale choreograficky zvládnutá a v 3D vypadá skvěle. A možná vůbec nejvýstižněji se dá rozdíl mezi oběma filmy ukázat na tom, jak přistupují k Nesmrtelným/Immortals. Zatímco ve 300 je to obávaná speciální jednotka Peršanů, která je dehumanizujícím způsobem vykreslená jako hromada příšer, ve Válce Bohů jsou Nesmrtelnými ti, kteří se svými činy stanou součástí legend. Snyderovi jde víc o tu výslednou podobu mýtu, zatímco Singh se snaží spekulovat nad tím, co se asi stalo, než se událost takovým mýtem stala. Jo a Rourke je nejvíc badass záporák za hodně dlouhou dobu, bezkonkurenčně jeho nejlepší role od Wrestlera. ()
Už žádné souboje reality a snu. Tarsem Singh konečně našel látku, v níž se jeho nezaměnitelný vizuál nestává pouze prázdnou manýrou, ale dokonale slouží zajímavému (byť prostému) příběhu, který se nese v teatrálním duchu velkolepých studiových ‚sandálovek‘ z období nákladných hollywoodských velkoprojekcí z 60. let. Epika se paradoxně zprostředkovává skrze akty neakčního charakteru, což dává vyniknout výborným hercům. Rourkeova záporáka všichni oprávněně vynášejí na Olymp, ale Cavillův charismatický bastard je velkým příslibem nejen pro nového Supermana, ale pro podobný typ rolí všeobecně. Prdelka Freidy Pinto už potom jen tak na okrasu. Další s občasných filmových kousků, kde jsem se nechal vlažnými ohlasy odradit od kina a i přes HD projekci toho budu ještě dlouho litovat. 4 a ½. ()
Tak Zeus už není Dia! Je sladký! ♥ To relativně vysoké hodnocení je jasně zapříčiněno tím, že mu při projekci nejeden z místních gayů zatoužil ostrouhat mrkev o jeho pečlive vysklapovačkovaný abdomen a požvýkat ucho! To já si během filmu myslel, že nám Malík začal točit pod pseudonymem a čumím na Tenkou, červenou válku bohů. Téměř divadelní homopředstavení, plné kýčovitých obrázků, "sofistikovaných" pseudodialogů, děsně žužu antického božstva a velkohubé nudy, které vytahuje ze žumpy snad jen geniálně bezskrupulózní Michal Rúrka. Kdo se těšil na dalších 300 tak jako já, ať raději rychle vychladne, protože tohle je tak maximálě 4 - Bitva u Homopyl! Když teď nad tím ještě přemýšlím, zjišťuji, že zbytečně plýtvám eufemismy. Ty Thermopyly tam klidně mohly zůstat. ()
Šel jsem na Válku bohů v premiérový den a nemohl jsem si nevšimnout, že publikum v sále je v průměru poněkud plešatější, než bývá obvyklé. Zdá se, že potencionální voliče DSSS do kina nalákal slogan "od tvůrců Třístovky". Ať už je Snyderova efektní komiksovka ze sympatií k fašismu obviňována právem či neprávem (viz koment Traffica), je nepopiratelné (viz třeba nechtěně humorná střihová videa skupiny White Media), že byla osobami ideologicky kroužícími v dosahu neonacismu přijata s vřelostí, neboť jsou v ní k nalezení všechny hlavní motivy, jaké mají hoši u pravého kraje rádi - především pompézní prezentace mytizované evropské minulosti, kde skupina srdnatých a svalnatých bělochů čelí náporu umouněných cizáků z Východu a oslava válečnictví i samotné fyzické síly lidského těla. 'Invaze východních hord' je dnes přitom aktuálním tématem nejen pro hospodské neonacisty, ale i pro daleko kultivovanější a společensky akceptovanější politické subjekty, v jejichž představách si dnes západní společnost podepisuje ortel blízké smrti tím, že do své multikulturalistické náruče vítá migranty z národů, jejichž rozpínavost kdysi král Leonidas potíral pomocí mečů. _________________ V porovnání s Třístovkou Válce bohů bezpochyby chybí korbely militaristického mačismu a vysoce estetizované (a tedy i líbivé a efektní ) podání zabíjení v ní má jen málo prostoru (především souboj bohů s Titány), přesto bych byl opatrný s tvrzením, že Tarsemovo dílo je vůči tomu Snyderovu ve vztahu antiteze, jak se občas povídá. _________________ Válka bohů se totiž ve svém líčení nepřátelské invaze proti hodnému a vyspělému národu také nevyhýbá tradičním klišé - nepřátelé jsou klasicky anonymizované (resp. spíše dehumanizované) hordy ukryté za maskami, vynikají poněkud tmavšími odstíny (byť spíše díky své zbrojí, nežli barvou kůže) a zdá se, že se vyznačují o poznání nižší úctou k životu a zdraví člověka nežli klaďasové - libují si v sebepoškozování a dokonce se o nich dozvíme, že vyznávají víru, která jim dovoluje zabíjet nemilosrdně a odhodlaně (tedy něco jako ono bushovské "jejich hodnoty jsou jiné [= horší] než ty naše"). Nechybí ani obligátní motivační proslov před bojem (Théseus přitom svá slova ve stylu "naučte se bojovat, ať můžete ochránit své blízké" snad přímo ukradnul Danu Landovi) a vydávání pokusů o diplomatické řešení konfliktu za projev slabosti či zbabělosti. Ukazuje se též, že vládce by měl naslouchat alarmistům, jejichž argumenty se opírají o mytologii a zdají se tedy být iracionální. A co je hlavní - máme tu dokonce jasný odkaz na západní obavy z migrantů a jejich údajně příliš vysokou fertilitu, díky níž si mají časem bez boje vydobýt dominanci: zloun Hyperion nás sám poučuje, že "největší mužovou zbraní je jeho sémě" a odhalí, že se chystá helénskou kulturu zničit především demografickou cestou. _________________ Dovolím-li si teď trochu zábavné nadinterpretace, mohu Válku bohů považovat za filmové pojetí neokonzervativního amerického náhledu na Evropu, která sice disponuje fyzickým potencionálem ubránit se nepřátelské invazi, ale chybí ji k tomu ti správní vůdci, jaké si nejprve musí vychovat spřízněná paternalistická mocnost zastoupená ve filmu bohy, kteří se o své lidské svěřence / partnery obávají a v nejhorších okamžicích do jejich bojů také intervenují. () (méně) (více)
Galerie (107)
Zajímavosti (22)
- Před finální bitvou má Theseus (Henry Cavill) projev k vojákům, kteří si na jeho výzvu vezmou všechny štíty, ležící na zemi. V následujících scénách však lze vidět, že se na zemi objevil ještě další štít, který pak mizí a zase se objevuje. (S.U.E.S.)
- Tržby ze severoamerických kin byly 83,5 milionu amerických dolarů, součet těch celosvětových dosáhl 226,9 mil. (NIRO)
- V řecké mytologii není Hyperion (Mickey Rourke) člověk, nýbrž jeden ze dvanácti Titánů. (S.U.E.S.)
Reklama