Režie:
Robert SiodmakKamera:
Elwood BredellHudba:
Miklós RózsaHrají:
Burt Lancaster, Ava Gardner, Edmond O'Brien, Albert Dekker, Sam Levene, Vince Barnett, Virginia Christine, Jack Lambert, Charles D. Brown, Donald MacBride (více)Obsahy(1)
Hemingwayova proslulá drsná povídka The Killers z roku 1927 se dočkala tří filmových adaptací. První, která patří po všech stránkách mezi nejlepší snímky filmu noir, natočil Robert Siodmak, druhou spolurežíroval v rámci školního cvičení na podzim 1956 Andrej Tarkovskij a třetí vytvořil v roce 1964 Donald Siegel.
Již v povídce je s neopakovatelnou opravdovostí zachycena atmosféra nelidského násilí: dva bledí, stejně odění pistolníci svou mluvou i pohyby věští tak intenzivní hrozbu a naprostou lhostejnost k ostatním mužům v lokále, kde se děj odehrává, že všichni pokorně naslouchají jejich rozkazům ještě předtím, než zabijáci vytáhnou zbraně a je odhalen jejich vražedný úmysl. Všichni jsou jakoby zmrazeni slovy pistolníků a instinktem děsu.
Tuto základní situační strnulost a chlad s lakonicky cynickými dialogy Siodmakův film s velkým půvabem zachovává, slouží mu však jen jako prolog k postupnému osvětlování důvodů, proč ústřední postava boxera (debutující dvaatřicetiletý Burt Lancaster) postupně ztrácí vůli k životu. V dlouhých flashbacích je minulost zkoumána z několika hledisek: komplex akcí a skrytých motivů, který se odhaluje, má charakter labyrintu příznačného pro noirové filmy 40. let. Scenáristé navíc připisují postavu osudové ženy (v elegantním podání třiadvacetileté herecké hvězdy a Hemingwayovy osobní přítelkyně Avy Gardnerové), jež dává boxerově životní krizi zřetelný erotický podtext.
(Letní filmová škola)
Recenze (65)
Noir s mladým Lancasterom, ktorý nemá lineárne vystavaný dej a príbeh buduje formou mnohých retrospektív, čo mne vo filmoch vôbec nevyhovuje. Prišlo mi tiež divné, že pisťovákovi všetci radi odpovedali na jeho všetečné otázky, akoby to bol poliš so značnou autoritou. Na svoju dobu (40. roky) je ale film pekne akčný, relatívne chlapácky a drsný a zaujme aj obsadením. ()
Možná i díky předloze Ernsta Hemingwaye je snímek Zabijáci od samého začátku poutavý! Postupné rozplétání zápletky okolo vraždy nemá vůbec žádnou chybu, některé scény jsou napínavé a prolínání reality a minulosti dává snímku šmrnc. Černobílý obraz, prostředí a hudba dodává snímku na atmosféře. Hereckým výkonům není co vytknout, neboť je radost sledovat všechny představitele. V menší roli potěší William "Tlusťoch" Conrad, který je tu tentokrát bez Jakea a na opačné straně zákona. :) ()
Škoda, že zabijáci, po kterejch je film pojmenovanej, se ve filmu objeví jen v úvodní scéně a pak už jen tak okrajově. Byla to totiž nejlepší scéna a úplně jsem v nich viděl Julese a Vincenta, podle těch jejich keců. Úplně chápu, proč se tím Tarantino inspiroval. Taky ta vrstevnatost děje byla dobře vymyšlená... ale to je tak asi všechno. Pravej opak všeho dobrýho bylo třeba pochybné blouznění umírajícího komplice, kterej byl celej žhavej vyžvanit všechny podrobnosti. Dál to prostě nebyla žádná sláva. Ale jinak docela solidní noir. ()
Konečne som videl - „pavučinový - Noir” , ktorý ma, maximálne ohromil a nadchol, asi preto, ako je spracovaný, jednak je, strhujúco a geniálne vyrozprávaný v retrospektíve, pomocou viacerých osôb, ktoré poznali - „Švéda” , na ktorého sa zavesili - dvaja vrahovia, ktorí ho najprv čakajú v reštaurácii, pričom nepríde, kolega ho pôjde varovať, že k nemu idú títo chlapíci, pričom - jemu to jedno, toto všetko vidím v úvodnej scéne, za pomoci skvelej Siodmakovej réžie a kamery - Elwooda Bredella, samozrejme za prispenia - BORCOV - scenáristov - Brooksa a Hustona, podľa poviedky Ernesta Hemingwaya, i tí dvaja, sú účinní a bezchybní... Švéda sa zbavia, a teraz prichádza, nejaký človek, aby to vyšetril. Volá sa Reardon, a jeho herecký predstaviteľ - Edmond O'Brien , mi pripomínal - fyziognómiou, slávneho Humphreyho “Boggieho” Bogarta. De - facto, Reardon je poisťovák, ktorý bude extrémne húževnatý, lebo Ole Anderson, ktorého prezývali - Švéd, mal vo firme - uzavretú poistku, bude ťažkým orieškom, rozlúsknuť tento intrígový orech, plný nástrah, prekvapení, plánov, kto je kto... Do deja, vstupuje, krásna - FEMME FATALE, alias - Kitty Collins, s prepožičaním tváre, božskej - Avy Gardner. Ja osobne milujem všetky - osudové ženy, ktoré dokážu poblázniť, nielen - vyčumeného Burta Lancastera, ktorý týmto - SKVOSTOM - DEBUTUJE. No, bohužiaľ, na nich, sa človek, škaredo - popáli. V partii s Ole Andersonom, sú i Colfax, 'Dum-Dum' i Blinky, všetko výborné postavy, samotný Reardon sa stretáva postupne s nimi, aby vyplávali na povrch - skutočnosti, ako sa vlastne, veci majú, či policajt - Lubinsky, mu pomáha, ktorý sa osobne poznal so Švédom. Skrátka, jeden z najlepších a najprepracovanejších - FILMOV NOIR, aké som kedy videl, vďačím za to najmä, atmosfére, potom spracovaniu, od scenára, cez réžiu, až po kameru, a čo by bol film bez hereckých výkonov, však ? Lancaster a Gardner, sú skvelí, i keď majú menej priestoru... Zabudol som, že film má - 4. nominácie na Oscara, už automaticky som bol zapálený po veci, i bez tých - nominácii, sú len čerešničkou na torte ! ()
Na dobu vzniku určitě neobvykle vyprávěný příběh, zároveň však těžkopádně a překombinovaně. Ani můj oblíbenec Burt Lancaster zde nemá moc prostoru a už vůbec ne aby vynikl. Jinak je to stylová noir detektivka s perfektní úvodní scénou v bufetu a nádhernou Avou Gardner, ale (nejen) z dnešního pohledu (nejen) díky výše vyjmenovaným faktorům nikterak výjimečná. 50%. ()
Galerie (68)
Zajímavosti (15)
- Ava Gardner si všechny své party nazpívala sama, ale studio se rozhodlo ji předabovat. (Terva)
- Ocenění: Cena Edgara Allana Poea 1947: scénář (A. Veiller), producent (M. Hellinger) a režisér (R. Siodmak). [LFŠ 2010] (Krouťák)
- Natáčení probíhalo v Universal Studios na adrese 100 Universal City Plaza v Kalifornii. (Terva)
Reklama