Režie:
William DieterleKamera:
Joseph H. AugustHudba:
Alfred NewmanHrají:
Charles Laughton, Cedric Hardwicke, Thomas Mitchell, Maureen O'Hara, Edmond O'Brien, Alan Marshal, Walter Hampden, Harry Davenport, Katharine Alexander (více)Obsahy(1)
Do Paříže přichází tlupa potulných cikánů, aby si na tržišti přivydělali peníze ke svému kočovnému životu. Krásná Esmeralda tančí k potěše především pánské části přihlížejících, a líbí se nejen kapitánu lučištníku Phoebovi, ale i herci Grengoirovi, který se marně snaží svou hrou zaujmout diváky. Jenomže cikáni nejsou ve městě žádoucí a vojáci se je snaží vyhnat z města. Esmeralda se uchýlí do kostela matky boží a prosí pannu Marii o slitování se svým národem. Zde jí zastihne vysoký církevní hodnostář Frollo, který při pohledu na ní pocítí touhu a chce Esmeraldu získat. Dívka mu uteče. V městě je již tma a nebezpečno. Frollo totiž posílá za Esmeraldou svého služebníka hluchého a znetvořeného hrbáče Quasimoda. Tomu se sice podaří dívku chytit, ale únosu zabrání Grengoire, který přivolává pomoc a vojáci hrbáče zatýkají s tím, že bude druhý den pranýřován, za únos. Esmeralda je odvedena ke králi podsvětí a současně s ní je sem nedobrovolně odveden i Grengoire, kterého považují za špeha a chtějí jej pověsit. Esmeralda ho zachraňuje, a stává se podle nepsaného zákona pařížské spodiny jeho ženou…… (marťan)
(více)Recenze (40)
Charles Laughton byl sice dobře namaskovaný a zahrál Quasimoda dobře, ale hlava mi nebrala jakou zpotvořeninu udělali z Hugova románu. Chudák se musel obracet v hrobě. To by jako lidé nevydýchali, kdyby se drželi knihy, nebo co? Prostě z toho udělali jakýsi vejškrabek, který zachránil jen Laughton, aby to nebyla totální zhovadilost. ()
ocenenia : MFF Cannes 1939 - jediný film, ktorý bol, ako súkromné predstavenie, premietnutý na festivale Cannes 1939. Ten sa nakoniec kvôli vojne zrušil (začiatok festivalu bol plánovaný na 1.septembra 1939, čiže presne na deň, kedy nakoniec vypukla II. svetová vojna) (zdroj: tu) ()
Vyborne natoceny film, ktery krasne navodil atmosferu stredoveku. Vyprava, kulisy a hudba famozni. Quasimodova maska skvela, stejne jako herecky vykon Charlese Laughtona. Dobovy velkofilm se vsim vsudy. Jen skoda nekterych natahovanych pasazi a pak, i pres krasu Maureen OHary se mi do role cikanky nehodila, at uz barvou vlasu, cisteho obleceni a na stredovek i inteligentnim myslenim... ()
Podle mého názoru - viděla jsem všechny zvukové Zvoníky , a jeden němý snímek. Tento z roku 1939 se mi líbí nejvíc, a souhlasím s tím, že Charles Laughton byl jedinečný zvoník,nejen hereckým výkonem, ale i jedinečnou maskou, krásná Maureen O´Hara jako něžná Esmeralda, a zákeřný Frollo, kterého hrál Sir Cedric Harwicke, a také dávám 5* ()
Klasický príbeh od Victora Huga, ktorý sa verne drží predlohy. Maska Quasimoda výborná, britský herec Laughton známy zo zápornejších rolí sa opäť skvele zhostil svojej postavy. Naopak, M. O'Hara bola síce pekná, ale ako cikánga nevyzerala vôbec a v zmyselnosti nesiahala Gine Lolobrigide z verzie z roku 1956 či Salmy Hayek z roku 1997 ani po členky. Melodramaticky vystihnuté scény vedia nadchnúť aj dnes, spomeniem napr. bičovanie Quasimoda či ukradnutie Esmeraldy zpod rúk kata. Aj preto by som dal túto verziu o stupienok vyššie ako známejšiu a o 17 strašiu verziu s Anthonym Queenom. Hodnotenie: 80% ()
Silný příběh i film...viděno s dabingem z r.1968... ()
Výborně natočený film. Charles Laughton je jedinečný (herecky i jeho perfektní maska), velmi dobře zdařilý scénář, zručná režie. ()
Možná vůbec nejlepší adaptace, ale bez tragického závěru to nikdy nemůže mít tu sílu jako Hugův román. ()
Hanba shovívavosti.¬ Je-li kdo shovívavý k lidem, jejichž popudem ke konání díla je přede vším zisk, po tom to není na místě, uživateli fragre (viz jeho opoznámkování). Tento snímek, jinak tak skvěle, citlivě, velkolepě natočený sráží dolů zásadní — opakuji, zásadní překroucení, změna vyznění a poslání knihy-předlohy, Chrámu Notre Dame v Paříži od vynikajícího romanopisce francouzského 19. stor., pana Victora Huga. Toto ostudné přizpůsobení, osob zodpovědných, svým prvořadým mrzkým cílům je neomluvitelné: dílo které mohlo býti jedním z nejlepších filmových přepisů významných klasických románů, zničila snaha vydělati co nejvíce: a to je kapitalismus: řád bez vyšší ideje, řád, který nesahá "krutému" středověku ani nad kolena.¬ Středověká Paříž, její stafáže, její lid je vykreslena tak působivě, že český filmový mistr F. Vláčil by se měl odkud přiučiti, kterak se správně po středověku dělá stafáž a masky a středověké herectví (pozn.: narážím zde na starou slabinu "středověkého" Vláčilova snímku Markety, jíž je odfláknutá výprava a místy ne dobré masky a nedobové herecké projevy). O to větší hanba padá na osoby zodpovědné za znevážení a snížení odkazu klasikova. ()
Tam je proste vsechno. Navic kontrast mezi krasnou ircankou Maureen a dokonalou maskou "sloniho muze" Laughtona je uplne zasadni. Perfektni film podle perfektni predlohy, povinnost pro vsechny zodpovedne divaky. P.S.: tesil jsem se na Katharine Alexander, ale vubec jsem ji tam nezaregistroval. Budu si muset priste dat lepsi pozor... ()
Očekával jsem další melodrama, ale Dieterleho adaptace příjemně překvapila. První co mě nadchlo je naprosto dokonale ohyzdná maska Quasimoda a to že spousta scén s ním včetně působivého finále připomínají spíše Universalovské horory s Frankensteinem. Dále pak perfektní reálie středověku - zábava, tance, lůza, žebráci, všemocné stráže, inkvizice bránící pokroku, útrpné právo a navíc spousta davových scén. Esmeralda je krásná (ale na cikánku nějak bílá), Laughton ošklivý a příběh solidní, ač podle wiki to nemá s původním románem moc společného. Ale čert to vem, tohle byl slušný středověk. ()
skvělá atmosféra, působivá výprava, opravdu nejquasimodovější Quasimodo... ()
Jedno z nejznámějších filmových zpracování tohoto románu Victora Huga. Ve své době musel mít tento film veliký úspěch. Lákal především Maureen O´Hara v roli Esmeraldy a pro mě neznámým hercem Charlesem Laughtonem coby znetvořeným hrbatým zvoníkem, který je podle mě tím nejodpudivějším zvoníkem ze všech. Jenže dnes po 80 letech mi už tato verze přijde hodně zdlouhavá, protože obsahuje spoustu toporně utahaných scén. Spíše se to zvrtne do takového dlouhého čekání na kontrastující impozantní scénu, mezi které podle mě patří první objevení zvoníka ve filmu, dále Quasimodo na pranýři a závěrečná scéna s vylitím olova z chrámu Notre Dame. Nejvíce na mě ale zapůsobil únos Esmeraldy Quasimodem, připomínající v tu chvíli Tarzana. Na rozdíl od filmu z roku 1956, kdy Anthony Queen zachraňuje Ginu Lollobrigidu podle mě velice dlouze a ještě se u kata porozhlédne po okolí, tak zde Charles Laughton neváhal ani vteřinu a hned ji unášel do bezpečí... Film jsem viděl necelé tři dny po požáru Notre Dame 15. dubna 2019. [310. hodnocení, 32. komentář, 79%] ()
Jó už v roce 1939 ve francii věděli že cigání jsou odporná zvěř. Takhle krásný rasistický film už v dnešní době vzniknout nemůže. Jsem zvědavej kdy ho scenzurují nebo uplně zakáží. Jinak Kvasík tu vypadá jak retardovaný děcko ale proč néé že :) ()
Tato verze je narozdíl od Walta Disneyho mnohem propracovanější. Což je v pořádku aby to na děti nebylo moc složité k pochopení. Esmeralda narozdíl od té kreslené od Disneyho oplývá velkou krásou. A quasimodo jakožto slabomyslná postava byl zde exkluzivní. Ať už ho hrál kdokoli, tak věřím tomu že si tuto roli musel hodně užít. Narozdíl od Disney verze kde ztvárnil moudrého a inteligentního muže. ()
Rozhodně nejzdařilejší zpracování veleslavného románu Viktora Huga. Zvoník je ve filmu pěkný hajzl a masový vrah. Ve scéně, kdy se brání v katedrále zabije aspoň 10-15 lidí včetně krále zlodějů a proto s ním nejsem schopen sympatizovat. Ani svou práci nedělal pořádně a zvonil si jak se mu zlíbilo. Trošku mě ve filmu zarazilo, že esmeralda mučená palečnicí na noze, aby se přiznala k vraždě, pak zbytek filmu zvesela pobíhala po svých. Taky bylo zajímavé sledovat, jak se zvoníkova maska mění s různými záběry. Zklamáním pro mě ale byl konec, který se výrazně liší od literární předlohy, kde esmeralda i zvoník zemřou. ()
Pro mě nejlepší zpracování Hugovi klasiky. Černobílá tomu hodně napomáhá. Laughton má nejlepší masku a Cedric Hardwicke s hlasem Eduarda Cupáka je odporně démonický. V rámci žánru za 4. ()
Tohle jsem viděl jako kluk a z Quasimoda jsem měl úplnou hrůzu tento byl nejděsivější! ()
Konec sice jiný než v knize, ale když si uvědomíte, kdy film vznikl a navíc koukáte na něj v původním českým dabingu, který vám vdechne autenticitu, slyšíte herce první republiky Korbeláře, Václava Trégla nebo třeba Ladislava Boháče. Navíc to má takový ten punc starého filmu.... Opravdu nádhera. A co v mých očích vysoce převýší film s Anthony Quinnem. Nemám moc rád americké historické film, které vyprávějí evropské příběhy, snad krom těch antickým, římských, biblických. Ale tento je opravdu nádhera pozorovat a čím stárne víc, tím je mi sympatičtější. Zraje. A snad je to i tím původním českým dabingem, kde to praská, šumí a dodává tomu tu uvěřitelnost doby. Navíc i ta mluva, slova a vše... "Azyl,..." ()
Ačkoliv nemám rád knižní předlohu, musím uznat, že film není zase tak špatný. Hlavně asi díky Charlesovi Laughtonovi a Maureen O'Harové. Ale nejlepší na celém filmu jsou kulisy. ()
Reklama