Scénář:
Fabrice ZiolkowskiHudba:
Bruno CoulaisHrají:
Brendan Gleeson, Nora Twomey, Paul Tylak, Paul Young, Fabian Erlinghauser, Michael McGrath, Mick LallyObsahy(2)
Brendan žije ve vzdáleném středověkém opatství, které čelí nájezdům barbarů. Ale nový život plný dobrodružství čeká mladého mnicha, když k nim dorazí mistr iluminátor se starobylou nedokončenou knihou plnou tajemné moudrosti a síly... V tomto bohatém příběhu o síle imaginace a víry v to, že lidstvo překoná zlé časy, se spojuje magie, fantazie a keltská mytologie. V 9. století, v odlehlé části Irska leží opevněné opatství Kells, ve kterém tiše žije dvanáctiletý Brendan. Spolu s ostatními mnichy tvrdě pracuje na zpevnění zdí opatství, ve snaze ubránit se vikingským nájezdům. Jenže s příchodem bratra Aidana, slavného mistra iluminátora a ochránce mimořádné, avšak nedokončené knihy, se Brendanovi otevírají dveře do nového světa. Aidon ho zasvětí do umění iluminace - výzdoby rukopisných knih a objeví v něm ohromný talent. Brendan má dokončit onu velkolepou knihu. Nejprve však musí překonat své obavy z tajného úkolu, díky němuž se poprvé dostane za zdi opatství. Brendan se vydává do kouzelného lesa, ve kterém se skrývají mýtické bytosti. A zde se mladý mnich setká s pohádkovou Aisling, tajemnou vlčí dívkou, která mu bude pomáhat při plnění jeho úkolu. Děsivé vikingské hordy se však blíží. Prosvětlí Brendanovy umělecké vize temnotu a dokáží, že osvícenost je nejlepší hradbou proti barbarům? (oficiální text distributora)
(více)Videa (3)
Recenze (258)
Půjdu proti proudu. Kdejaký animáč na Nickleodeonu má podobný vizuál, a nikdo z toho nejásá. Navíc tady ten chtěný humor působí divně (deset minut se honí husa? to má být jako veselé?), a pokud chci vidět zvláštní animáč se zvláštním humorem, radši si pustím Spongeboba. Čtu tady, že to je poetický animáč. Hm, Poslední jednorožec je poetický animáč. Tohle neví, co chce být. Chvíli je to infantilní, chvíli zajímavé, chvíli hloupé, chvíli hororové (až to připomíná Čarodějova učně - viz přepadení), chvíli smutné, ale celkově nekonzistentní. ()
Temný a zároveň krásný příběh, převelice nádherný soundtrack, zajímavé postavy, poutavá animace, ale krátká stopáž ničí film jako celek, neboť se dost často a rychle přeskakuje. Já osobně mám radši pomalejší tempo vyprávění a značné urychlování plynutí děje mi tím pádem vadilo. I tak je ale The Secret of Kells jeden z nejlepších západních animáků co jsem měl možnost vidět. ()
Zpráva o smrti kardinála Vlka přišla ve chvíli, kdy jsme se synovcem Bořivojem hleděli na The Secret of Kells. Animovaný film Tomma Moora je jedním z nemnoha případů, kdy církevní dějiny inspirovaly moderní dílo, které je harmonické, poetické a přitažlivé i pro děti tohoto věku, které církevní dějiny vůbec nezajímají - jako Bořivoj. Film přitom nelíčí harmonickou dobu: zlatý věk mnišského Irska se chýlí k pádu. Vikingové vtrhávají plenit a pálit. Mužové z klášterů řeší, co počít. Opat Cellach věří, že svůj Kells ochrání před Vikingy převysokou hradbou. Mnich Aidan míní, že je lépe připravit se na útěk do lesů a do nejistoty budoucích časů - a vzít do mošny to nejcennější: iluminované rukopisy, světlo moudrosti a krásy. Tak vzniká a tak je zachráněn kodex, známý jako The Book of Kells. Historické situace se nikdy neopakují doslovně; a přece dilemata a volby našich předků předobrazují dilemata a volby naše. Miloslav Vlk se na počátku devadesátých let ocitl v pozici podobné i nepodobné pozici opata Cellacha. Nepodobné, protože zlatý věk se zdál začínat - církve se zbavily komunistické poroby a po svatoanežské revoluci mnozí doufali v rechristianizaci národa. A podobné, protože nadějné vyhlídky se ukázaly iluzemi. Na jedné straně se vrátily anticírkevní předsudky, na druhé se projevilo vnitřní rozštěpení církevního prostředí. Vlastně rozštípání na mnoho frakcí, od mladých a praštěných reformistických radikálů (k nimž jsem sám patříval) až po zavilé a všehoschopné ultrakonzervativní katolikály, kteří mimo jiné ovládli pražskou Katolickou teologickou fakultu. Miloslav Vlk, od roku 1991 pražský arcibiskup, měl stát nad tím vším a vše to držet pohromadě. Nebyl jako opat Cellach v tom, že nechtěl budovat převysokou hradbu. Byl jako opat Cellach v tom, že tu tíhu nesl nesnadno, tápal v nepředvídaných situacích a zápasil se střídavým úspěchem. Ve filmu se opat Cellach tělesně víc a víc ohýbá pod tou tíží. Kardinál Vlk naopak jako by se narovnal v okamžiku, kdy z něj tíže spadla - kdy odešel "do penze". Tehdy začal mluvit jednoznačně, otevřeně a kriticky. Též kriticky na adresu dnešních nenávistných vln, které se falešně odvolávají na "křesťanské hodnoty" a volají po převysokých hradbách. Hlas emeritního kardinála zněl jako hlas rozumu, střízlivosti a milosrdenství - jako hlas skutečné duchovní autority. Když jeho hlas dozněl, nebudiž zapomenuto, v čem se podobal i mnichu Aidanovi: v lásce k iluminovaným rukopisům. Šedesátá léta totiž zčásti strávil bádáním nad Jenským kodexem. Zdánlivě je to paradox: katolík, budoucí kněz a biskup, psal o knize husitské. Ale Jenský kodex je také knihou o tom, co počít v ještě jiné době rozštěpení a rozštípání. Mimochodem, což zkusit příběhem a animací rozhýbat Jenský kodex? Byla by to i svérázná pocta Miloslavu Vlkovi. Napsal Martin C. Putna ve svém fejetonu v LN 21.3.2017 - nadpis zněl Kardinálův kodex ()
Tomm Moore a Nora Twomey jsou animační iluminátoři ve všech významech těchto slov. Nejen, že jejich film vdechuje život středověkému umění rukopisných iluminací, který navíc živelně propojuje se světem keltských bájí, ale také divákům přináší osvícení svou vpravdě dech beroucí výtvarnou stránkou a okouzlujícím příběhem. "Brendan a tajemství Kellsu" na jedné straně nezapře inspiraci mijazakiovskými elementy, ale současně se řadí po bok překvapivě malé skupiny celovečerních animáků, které vycházejí z étosu starých legend a revitalizují staré výtvarné styly, jako např. "Syn bílé kobyly" (1981) Marcella Jankovicse, "Dobrodružství prince Achmeda" (1926) Lotte Reiniger či nedokončený projekt "The Thief and the Cobbler" Richarda Williamse. Moorův nádherný projekt uchvátí nejen nevídanou ornamentálností a sladěním tradiční kresby s počítačovou 2D animací, ale také pečlivě vystavěným scénářem, který právě po vzoru Mijazakiho snímků vždy na prvém místě myslí na emoce a nepodceňuje dětské diváky. ()
evropský animovaný počin s netradiční, ale místy velmi originální a překrásnou ornamentální kresbou. Historický a mytologický příběh o síle vůle a fantazie mě vtáhnul do své náruče opravdu silně. Má bohatou atmosféru, kterou ještě zdůrazňuje jeho hudební stránka. Český dabing je opravdu hrozný a proto doporučuji titulky. Určitě potěší pokud Vám už krkem lezou všechny ty americké popkornové animáče. Zatím 4hvězdy a časem si to pustím znovu v originále. [ PŘÍBĚH: 2 /// ORIGINALITA: 2 /// NÁLADA: 1 /// ART: 0 /// STYL: 3 /// CASTING: X (3*MAX) ] ()
Galerie (80)
Photo © Gkids
![Brendan a tajemství Kellsu - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/728/159728663_5e6588.jpg)
Zajímavosti (9)
- Film získal dvě ceny diváků. Jednu na Annecy International Animated Film Festival. Druhou na MFF v Edinburghu (Skotsko, Velká Británie). (Terva)
- Práce na filmu začaly v roce 1999 potom, co režisér Tomm Moore se svými kamarády zhlédl filmy The Thief and the Cobbler (1993) od Richarda Williamse a Legendu o Mulan (1998) od Disneyho. Zvrárnění těchto dvou filmů inspirovalo Moora k vytvoření stylu založeného na irském umění. (dinamit_1)
- Film popularizuje skutečnou uměleckohistorickou památku - "Knihu z Kellsu", která je často považována za nejcennější irský národní poklad. (M-arta)
Reklama