Režie:
Carol ReedScénář:
Harry KurnitzKamera:
Desmond DickinsonHudba:
John AddisonHrají:
James Mason, Claire Bloom, Hildegard Knef, Ljuba Welitsch, Karl John, Ernst Schröder, Hilde Sessak, Aribert Wäscher, Geoffrey TooneObsahy(2)
Susanne přijede na návštěvu do Berlína a zakouká se do známého svojí švagrové. Pak se kolem ní ale začne stahovat nebezpečná pavučina lží. (Netflix)
Recenze (9)
Atmosféra Berlína s ponurými troskami, železnou oponou a někdy až křečovitou snahou o "normální" život není vůbec špatná. Kladem je noirová kamera a některé akční scény. Mason je se svou "německou" angličtinou docela roztomilý, na Susanne se alespoň pěkně kouká. No a to je asi tak všechno, protože zápletka je vyprávěna velmi nepřehledně a naivita pohledné Susanne po chvíli přestane bavit. A to ještě nesmím zapomenout na protivného kluka na kole, kterého nakonec nepřehlédne ani jinak poloslepá východoněmecká Polizei, ()
Na tento, v Česku neznámý, Reedův snímek jsem narazila čistě náhodou. Je zasazen do poválečné Evropy (konkrétně do Berlína), kde tvrdě zuří Studená válka. Susanne Mallison přilétá do Berlína, aby navštívila čerstvě ženatého bratra. Už od první chvíle můžeme pozorovat, že je něco v nepořádku s její novou švagrovou, která má kolem sebe příliš mnoho tajemství. Susanne chce na některé záhady přijít a neuvědomuje si, co riskuje. A opona se stále nechce roztrhnout... ()
Prostředím hodně podobné Třetímu muži, tentokrát ovšem bez jižanské hudby, Cottena a Wellese, ale zato se skopčáckým Masonem. První půlka filmu excelentní, druhá i přes zvýšenou "akčnost" bohužel místy dosti pokulhává. S nevyrovnaností jednotlivých pasáží mám problém u většiny zatím zhlédnutých Reedových filmů. ()
Poválečný Berlín, britská a sovětská zóna, unášení lidí ze Západu na Východ ... slibné zasazení, ale bohužel příšerně nudný a nezáživný příběh. ()
No konecne trochu dobovej politiky a reziser Reed zobrazil realitu Studenej Vojny. Udalosti sa odohravaju v povojnovom Berline. Oficialny distributor dobre pise ze ide o pavucinu lzi. Ja dodavam, ze po slavnom Churchillovom prejave z 1946 sa spustila Zelezna Opona napriec Europou. Roku 1948 sa odohrala Prva Blokada Berlina, roku 1953 umrel Stalin /5. 3. 1953/ - tieto udalosti tu kdesi vzadu su pritomne, najma smrt diktatora. Reed sa ukazal ako talentovany reziser, nechapem ako moze byt takyto film vyrazne podceneny 78 % ()
Na tomto filme sa čas už riadne podpísal. Sledujeme totiž obraz doby, kedy je Berlín ešte čerstvo rozdelený a ľudia riešia ako v tomto mestkom prostredí prežiť, viacmenej teda útekom z Východného Berlína (reprezentovaný je plagátmi so Stalinom, po celom meste tým istým plagátom Stalina) do Západného. Zaujímavé je, že prechod pre bežných ľudí nie je až tak zložitý, pre tých nie bežných už ale áno. Veľmi dlho trvá, kým sa odkryjú všetky karty, kým sa odhalí, kto je kto a do toho času je to dosť nuda. Našťastie so záverom sa to zlepšuje, keď sa objavujú aj nejaké tie trilerové prvky, naháňačky, noirovská nočná atmosféra a pod. Dve známe mená - režisér Reed a herec Mason - spolupracovali už vo filme Štvanec a obaja majú za sebou už aj lepšie filmy. ()
Dalsi ze spionaznich filmu Carola Reeda, kter opet neodolal a mrazivou spionazni zapletku/atmosferu proklada usmevnymi situacemi/postavami/dialogy... Film stoji predevsim na vybornem vykonu uzasneho Jamese Masona, jeho nemecka anglictina je proste kouzelna a samozrejme krasne Claire Bloom, fajn film umocneny love story, jak nekdo napsal, hodne pripomina tretiho muze, v mnoha smerech... Sestra americkeho dustojnika prijizdi tesne po valce za bratrem a na jeho velmi podezrele se chovajici cerstve manzelce - navic nemce neni proste neco v poradku, kolem se navic zacina motat podivny domorody elegan Mason... tipuju ze se opet jedna o realne kulisy zmasakrovaneho Berlina, ikdyz na wiki nic nepisou, vynikajici... ()
Tísnivá atmosféra, ale dobrý spád děje. Jedna zajímavost ke vzniku filmu. Carol Reed po celou dobu příprav cítuil, že scénář (na němž se mj. podílel i známý spisovatel Eric Linklater) není stále to pravé. Pokoušel se jej vylepšovat i během samotného natáčení. V jednom okamžiku se dokonce spojit s Evelyn Waughem, jiným známým spisovatelem, aby scénář přepsal. Waugh však odmítnul a postěžoval si, že příběh nepochopil... ()
Chabá připomínka "Třetího muže" (a "Štvance"), ohláška režisérova pádu do průměrnosti. Co napáchali scénáristé, nezachránil ani už obligátní šerosvit, spolehlivý Mason, zářivý úsměv Claire Bloom a větším dílem v Sheppertonu kašírované zbytky Berlína. Wilderova o pár let starší "Zahraniční aféra" se mi líbila víc, a nadto jsem se při ní nejednou zasmál. ()
Reklama