Kamera:
Edward LachmanHudba:
Carter BurwellHrají:
James Franco, Jon Hamm, Jeff Daniels, David Strathairn, Mary-Louise Parker, Treat Williams, Alessandro Nivola, Bob Balaban, Cecilia Foss, Aaron Tveit (více)Obsahy(2)
San Francisco, rok 1957. Báseň Allena Ginsberga Kvílení se stává předmětem soudního líčení pro údajnou obscénnost. Podle strážců veřejné morálky je „neamerická“, protože otevřeně zpodobňuje homosexualitu a užívání drog. Děj filmu se skládá z několika vzájemně propletených linií, v nichž se odráží nejen reakce americké společnosti na nejslavnější dílo beatnické generace, ale i bouřlivý Ginsbergův život a jeho snaha najít co nejautentičtější umělecké vyjádření bez ohledu na konformní morálku a touha uniknout halucinogenní realitě. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (209)
Hodnocení tohoto filmu bude v mnoha případech velmi subjektivní, při němž bude záležet na mnoha faktorech a osobních preferencích. Já mám Ginsbergovo Kvílení opravdu rád, tudíž už jen samotná myšlenka ho zfilmovat mě nadchla. Samotný emotivní přednes básně je obrovským plusem filmu a James Franco si za něj zaslouží obdiv. Animace, které pak báseň doplňují a nastiňují její interpretaci, pak budou předmětem sporů, ale já osobně jsem byl z jejich expreivnosti a působivosti unešen. Další rovinou filmu je samotný proces s knihou, který je filmařsky velmi dobře zvládnutý, ale snad až příliš černobílý. A zbývá už jen pseudodokumentární část se samotným Ginsbrgem, která působí velmi autenticky a přesvědčivě. Takže ti, kteří v některém z bodů se mnou nebudou souhlasit si musí z mého hodnocení hvězdu strhnout. ()
Celou dobu jsem měl pocit, že film jen jednoduše klouže po povrchu. Nejhorší částí byl jednoznačně nudný a černobílý soudní proces se svým patetickým koncem. Člověk by při něm opravdu nejradši začal fandit tomu "bídákovi" žalobci. Co se mi naopak líbilo byla samotná recitace básně prodchnutá animací, ale na víc jak dvě hvězdičky to nestačí. ()
krásně poetické a romantické zobrazení Beat Generation, miluju grafickou stránku filmu - animace byly skvělé a do toho recitace básně v podání Jamese Franca (kterému padesátá léta mimochodem hrozně sluší). A Kerouac, Cassady, Orlovsky, Ginsberg...všichni tam jsou! Bonusem je i skvělá hudba. ()
Ze začátku jsem byl dost zklamanej tim dokumentaristickym pojetim, kor když je to vlastně hraný. Ve výsledku to ale vůbec nepůsobilo nějak nevěrohodně a Kvílení jsem se začal pomalu dostávat mezi řádky. Rozhodně to neni pro každýho, celá generace beatníků je vyznánim určitý životní filozofie, která někoho třeba pohorší a někomu naopak otevře oči. Já jsem ten druhej případ... Filmu musim dát aspoň 4 hvězdy, protože ačkoliv to neni žádnej skvost, tak celkem poutavě odhaluje část historie Ginsbergova života. A hlavně jeho Kvílení. ()
Autorské čtení na filmovém pásu, které si buďto prožijete, nebo ne.... ()
hroza..hroza...hroza...ako milovnika beatnikov ma to nasralo ako dlho nic...james na picu, absolutne necharizmaticky, nezaujimavy, s citovym rozsahom cajovej lyzicky..tak takto je odprezentovany guru beatnikov? co tam ale po vyzore...prednes kvilenia jeho hlasom utrpenie, stale jedna tonina a retardovane seky a odmlky, ktore nedavali zmysel, publikum prikyvovalo a usmievalo sa akoby im cital pribehy zo slepacej polievky pre dusu ala ako mi zachranil zivot retardovany dusanko., samotne publikum vyzeralo akoby chodilo na ranajky do tifanyho a chodilo v satach od chanelu (ja som vzdy myslela ze beatnici boli trosku ina skupina ludi)..film ako celok nevyvolal ziadne emocie snad len pohorsenie, ze z nich nakoniec urobili americkych svatcov...a tie animacie? to vyzera akoby to robil ten isty clovek ako Ratatouilla..nemali to davat tocit tym dvom..to je posrane cele...nema to ani kusocek z beat generation, leda ze tu basen a aj tu franco paradne sprznil ()
Bavil ma prednes básní, obrazy z básnikovho osobného života, jeho názory na život, krásna posteľná scéna s Cassadym. Ako jediné mínus hodnotím priveľa súdnej siene. ()
26. 11. 2013 (286.); pro současné čtenáře jsou již tyto básně těžko pochopitelné ()
Film se mi líbil, poezie se mi líbila, ústřední myšlenka (svoboda nade vše) se mi líbila, James Franco se mi líbil, přesto se mi za to ale nechce dávat víc než tři pecky. Přijde mi, že je to tak akorát. ()
Přiznám se, že i já - jako mnoho jiných - jsem čekal od filmu trochu víc (nebo spíše něco trochu jiného), ale nakonec nejsem zklamán. Podle mě je to dobré zfilmování Ginsbergovy básně. Souhlasím s většinou, že nejlepší dějová linie byla: rozhovor s Ginsbergem a jeho vzpomínky na Kerouacka a setkání s Peterem Orlovskym. Na druhé místo bych zařadil recitaci básně, která se mi - i přes svou statičnost (teď nemyslím animované scény) - neokoukala. Naopak, ke konci filmu skvěle vygraduovala a přidala dobrou tečku za celý film. Ani animované sekvence nebyly špatné - 2D animace mi nevadila. Co se týče scény u soudu, ta mi přišla nejnudnější, ale na druhou stranu příběh zklidňovala, takže do celého filmu dobře zapadala. No a vzhledem k tomu, že mám rád tvorbu Beat generation - dávám 80% a 5 hvězd. ()
Film, který není pro každého. Rozhodně ne pro lidi, kterým vadí jiný názor na svět, než mají oni. Líbilo se mi, že slyším báseň v jiném hlase než v mém, taky mi film rozšířil pohled na Ginsbergovo nitro a celkový pohled na beat generation. Rekonstrukce soudu mě naprosto pohltila. Těšil jsem se na ni víc, než na Francovo povídání. Animace skvěle doplňovaly báseň. Celkovému dojmu určitě pomohla stopáž. Líbilo! ()
Komukoli, kdo má umělecké ambice v čemkoli a v jakékoli oblasti bych doporučila shlédnout KVÍLENÍ, ze kterého inspirace přímo křičí. James Franco mě svou recitací úplně dojal a to se přece neděje každý den. Svatý, svatý, svatý svatý, svatý, svatý Allen Ginsberg. ()
18. art film fest ()
Unylá patetická fraška vytvořená řemeslně rádoby velmi poctivě, ale z technické, režijní i herecké stránky tak nemastně a neslaně, že je sice stravitelná, ale to je maximum. ()
Těžká záležitost.Opravdu jsem tento film nepochopil,ale ani neznám dobu a dílo tohoto básníka,ale ani film mi to moc nevysvětlil.Proto se zdržuji hodnocení... ()
Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Svatý! Film je svatý! Svatý pokus převést svatou báseň na svatá plátna kin, aby se i ta nejubožejší z ubohých hlav mé generace mohla hystericky obnažit před hipstery s andělskými hlavami jako byl Ginsberg a Kerouac.... ()
Příšernej film! Přesná ukázka toho, jak se filmy o historickejch postavách nemaj dělat! Je to kýčovitě vyumělkovanej, líbivej, rádoby intelektuální paskvil, kterej navíc ukazuje jedno hnutí tak, jak nikdy nevypadalo a vypadat nemohlo! Hnusná mystifikace, která si hraje na něco, čím bejt nemůže. Jednak to neskutečně nudí, jednak beatníci by se obraceli v hrobě, kdyby tohle viděli. Nejvíc mi vadí ta politická korektnost. Ano, ono se tam mluví o vulgarismech, dokonce tam i zazní, jenže všechno je to takovej řídkej jogurt obhajoby svobody slova. Podstaty beatníků se diletantský režiséři ani nedotkli. Zatajili nám např. fakt, že Ginsberg psal báseň zdrogovanej, že beatníci si rozhodně nežili tak voňavě a načančaně, že to byli docela slušný anarchisti. Místo toho, aby zvolil drsnou a hrubou formu, špinavý ulice, bordel v interiérech, drogy, sex, sáhnul po líbivejch reklamních obrázcích, kterejm navíc dominuje papundeklovej manekýn v roli Ginsberga, kterej ani neumí hrát! Viděl jsem Ginsberga přednášet na dobovejch záznamech, má mírnej hlas a neskutečný charisma, ale jeho představitel se tady omezil pouze na hřímání ve stylu vůdce lidu v bolševickejch propagačních filmech a komparz mu z neznámejch důvodů aplauduje. Ne! Tohle je pokřivenej obraz, kterej bych nepromítal ani studentům středních škol. Tohle neni kvílení, tohle je podbízivá uhlazená vize, škemrající o ceny na evropskejch festivalech a snažící se nikoho nepopudit, což je přímo v rozporu se beatníky. A to ještě raději ani moc nezmiňuju totálně stupidní didaktický animace, který jsou pro jistotu v barvě a módním 3D a doslovně převáděj text Kvílení do obrazů! To snad má bejt vtip? Větší zneuctění poezie jsem viděl snad jenom v českým filmu Máj. Hnus! Hnus! Ginsbergu, vstaň z mrtvejch a nakopej koule těm kýčařům, co z tvýho řvoucího a kvílícího díla sprasnili tuhle odpornou reklamu na šampón a pánskej deodorant. Ble! A vážně mě překvapuje, že tenhle paskvil, místo aby se choulil v šedivým koutě zapomnění, vyhřejvá se na červeným výsluní vysokejch procent! Bože! Jsme vážně tak nekulturním národem, že nepoznáme umění od vyumělkovanosti? ()
Tohle je něco neuvěřitelnýho to jek zajímavě dokázali zapracovat báseň do filmu je úžasné . Samozřejmě kdo Ginsberga nezná a jeho tvorbu tak se mu to asi nebude líbit ale zároveň bych rád podotkl že film se natáčel podle skutečné události a tento soudní proces opravdu proběhl . Tato generace navíc přišla s novou tvorbou literatury dnes bychom ji považovali za běžnou ale Amerika 50.let na ni nebyla připravena a tento proces jim velice pomohl v další tvorbě a publikaci takže i další generace si mohou přečíst jejich tvorbu a svobodné vyjadřování . Viděl jsem nejlepší hlavy své generace zničené šílenstvím, hystericky obnažené a o hladu, vlekoucí se za svítání černošskými ulicemi a vztekle shánějící dávku drogy, hipstery s andělskými hlavami, celé žhavé po prastarém nebeském kontaktu s hvězdným dynamem ve strojovně noci, kteří v bídě a v hadrech a se zapadlýma očima a podnapilí vysedávali a kouřili v nadpřirozené temnotě bytů se studenou vodou, vznášeli se přitom nad vrcholky velkoměst a kontemplovali o džezu, kteří odhalili mozky Nebesům pod nadzemní dráhou a spatřili mohamedánské anděly, jak se potácejí prozřelí po střechách činžáků, kteří procházeli univerzitami se zářivýma studenýma očima, měli halucinace o Arkansasu a tragédii Blakeova světla mezi válečnými vědátory, které vyloučili z akademií pro bláznovství & publikaci obscénní ódy na oknech lebky, kteří křehli zimou v neholených pokojích ve spodním prádle, pálili peníze v koších na odpadky a naslouchali přes zeď Hrůze, které zkopali do přirození, když se vraceli přes Laredo s opaskem marihuany pro New York, kteří polykali oheň v popatlaných hotelech nebo pili terpentýn v Rajské uličce, smrt, nebo noc co noc očistcovali svá torza pomocí snů, pomocí drog, pomocí bdělých nočních můr, alkoholu, ocasu a nekonečných prcponků, nesrovnatelné slepé ulice hrůzných mračen a blesků v duši, vyskakujících na telegrafní tyče v Kanadě & Patersonu a osvětlujících celý ten nehybný svět Času mezi nimi, peyotlová ztuhlost hal, dvorek, zelený strom, hřbitovní úsvity, opilost vínem nad vrcholky střech, výkladní skříně, okresy marihuanových čundrů, neónově blikající dopravní světla, záchvěvy slunce a měsíce a stromů za halasných zimních soumraků v Brooklynu, popelnicové tlachy a konejšivé královské světlo myšlenky,....................................... ()
MFF KV 2010 ()
Myslím, že můj názor na film se plně sžívá s komentářem od Brygmi ()
Reklama