Režie:
Roman VávraKamera:
Ramūnas GreičiusHudba:
Petr OstrouchovHrají:
Táňa Pauhofová, Štěpán Kubišta, Csongor Kassai, Lubomír Kostelka, Ivan Shvedoff, Barbora Hrzánová, Eva Holubová, Iva Janžurová, Jan Unger, Pavel Marek (více)Obsahy(1)
V zemi krále Dobromila (J. Somr) si přestali vážit poctivé práce, čestnosti a úcty mezi lidmi. Do krajiny se místo toho postupně vkrádá moc pekla, a tak ti, ve kterých zůstal ještě zbytek slušnosti, raději prchají pryč. Trochu popletená bylinkářka Apolena (I. Janžurová) má sen, že krajinu zachrání „spasitel“, který přijede na oslu a vezme si královu dceru Aničku (T. Pauhofová) za ženu. Kdo by však věřil bylinkářce, která svými zázračnými lektvary vždy natropí víc škody než užitku? Když je v kraji nejhůř, král v bezmocnosti upíše svoji duši peklu a vládu převezme jeho podlý ministr (J. Lábus). Tehdy přichází do království nenápadný, veselý snílek Filip (Š. Kubišta). Když ho Apolena uvidí s oslem, je přesvědčena, že to je ten pravý zázračný zachránce. Nikdo netuší, že je to vlastně princ ze sousedního království… (Česká televize)
(více)Recenze (341)
Aniž bych chtěl nadměrně chválit či vynášet tuto postmoderní českou pohádku, nemohu nezdůraznit právě akcent na slovo postmoderní. Doba, která programově rezignovala na hodnoty, lumpeninteligence, jejíž hlavní přínos spočívá v nihilistické anihilaci jakéhokoliv kvalitativního hodnotícího rozlišování, se nemůže neprojevit ani v rázu zdařilé televizní pohádky. Zdá se, že ani scénáristé, ani režisér nedokázali - nebo také dokonce vědomě ani nechtěli - rušit původní půdorys Macourkova námětu. Je-li tomu tak, nalezneme v pohádce nejen karikující pohled na metrosexuálního Lucipera, hraného s mimořádnou bravurou Csongorem Kassaiem, (celé peklo doslova vrže postmodernou), ale především na praktiky, které posléze vedou ke kýženému vítězství dobra nad zlem; pozitivní tunelování pekla, které přitom vytane na mysli, je ovšem víceznačné a nese paralelně celou řadu konotací, jež toto zdařilé dílo vracejí do standardního řádu klasické české pohádky psané, divadelní i filmové, jež svůj dosavadní zenit prožila v sedmdesátých a osmdesátých letech minulého století. Teprve v tomto nazírání oceníme bravurní královskou kreaci Josefa Sommra, nadanou paralelou s osudem opakovaně dějinně zkrušovaných českých politiků druhé a třetí čtvrtiny minulého století, i pro svěží a pozoruhodný výkon slovenské herečky Taťány Pauhofové, jejíž osobité pojetí princezny-hrdinky nevylučuje okamžiky nejistoty a zárodky selhání; jakoby tu navazovala na velkolepou galérii princezen o generaci starší Libuše Šafránkové; buďjakbuď se tu před šesti léty divákovi prezentoval silný a původní talent, který už tehdy nebyl jen příslibem. Zralý výkon nestárnoucí ženy zralých středních let babího léta Ivy Janžurové je dalším přínosem otázkové pohádky ČERTVÍPROČ. Opomenout nelze ani pěvecký vklad Zuzany Navarové, která během natáčení filmu sváděla statečný, bohužel však i beznadějný boj se smrtelnou chorobou. České televizi se nesporně podařilo vytvořit pozoruhodné dílo, které je současně věrným obrazem naší doby. Patří jí za to, za její nezastupitelnou roli, srdečný, upřímný dík. ()
Nemůžu si pomoct, ale v posledních letech mám pocit, že česká pohádka umírá. Čert ví proč je toho bohužel dalším vzorným důkazem. Ne, že by byla vysloveně špatná, ale je víceméně hodně jednoduchá, bez pohádkového kouzla a neoplývá ani přílišnou vtipností. Na druhou stranu, peklo se mi celkem líbilo a hlavně musím vychválit vynikající masky. Co odpustit nemůžu, je především scénář a jmenovitě pak velmi uspěchaný a narychlo sešitý závěr... Hlavním problémem shledávám to, že už tento film nemám potřebu znovu vidět - a to je asi pro pohádku nejsmutnější resumé... ()
Rozprávky majú v našich končinách dobrú tradíciu, no ČERT VIE PREČO im nerobí moc dobré meno. Príbeh nie je moc zaujímavý, nedokáže dospelého diváka moc zaujať a o jeho spracovaní ani nehovoriac. Takisto hereckí predstavitelia filmu moc nepomáhajú, možno s výnimkou Csongora Kassaia, ktorý zahral svojho Lucifera celkom vtipne. Ale aj tak je jediným výrazným pozitívom iba prekrásna slovenská príroda, v ktorej sa táto menej vydarená rozprávka odohráva. ()
Sice výpravná pohádka, ale dějově o ničem. Kassai si roli Lucifera evidentně užíval a byl asi jediným kdo mě bavil. jediné co nechápu, proč byl dabován O. Kaiserem. Táňa jako pricenzna pěkná, ale to tak vše. Z pohádky je nejlepší asi závěrečná píseň Zuzany Navarové, nazpívaná rok před její smrtí. * * ()
Názorný příklad, jak nemá vypadat typická česká pohádka. Příběh nemá hlavu ani patu, putuje od jednoho bodu do druhého, aniž by to vyvolalo alespoň nějakou touhu vědět více o příběhu. Je zde zcela zbytečně hodně násilí a je názorně ukázáno, scény z pekla jsou naprosto trapné a hlavní hrdinové úplně přehlédnutelní. Žádné kouzlo z pohádky nekouká, jen scénáristická sláma a vizuální guláš. Je mi líto, ale toto je urážka kvalitní české pohádkové školy. A jen čert ví proč to tak dopadlo! ()
Galerie (34)
Zajímavosti (15)
- Ve filmu je hlavní zápletkou, že zrádný rádce (Jiří Lábus) ožebračuje království Dobromila (Josef Somr), veškeré peníze posílá do pekla a nechává je přerazit na sebe, aby až se král upíše peklu, rádce získal celé uloupené bohatství. Na novoražbách je rádcovo jméno Subalus. A když to jméno přečteme pozpátku, dostaneme větu s moraváckým přízvukem: „Su Lábus.“ (Nick321)
- Ve filmu si zahrál i Jan Budař, a to ve dvou scénach. Poprvé jako postava, která zarazí stráže, když se chce "chopit" ministra, a podruhé jako postava, která přivede ke Kvidovi () Apolenu (). (skinny9)
- Představitel čerta, Csongor Kassai, je původem Slovák, a tak byl kvůli svému akcentu předabován Oldřichem Kaiserem. (anni.)
Reklama