Režie:
Rudolph MatéScénář:
George St. GeorgeKamera:
Geoffrey UnsworthHudba:
Manos HatzidakisHrají:
Richard Egan, Ralph Richardson, Diane Baker, Barry Coe, David Farrar, Donald Houston, Anna Synodinou, Kieron Moore, Laurence Naismith, Charles Fawcett (více)Obsahy(2)
Co dokáže hrstka statečných, když se odmítne podřídit tyranii. 300 Sparťanů proti obrovské přesile perské armády... Bitva u Thermopyl představuje jednu z nejslavnějších událostí řecko-perských válek, která se zapsala do dějin díky mýtu o nevšedním zvratu, kdy 300 spartských válečníků obětovalo svůj život při obraně Thermopylské soutěsky za svobodu celého řeckého národa. Stejnojmenný historický snímek z roku 1962 se odehrává roku 480 př. n. l., kdy perský král Xerxés I. zahajuje jednu z nejrozsáhlejších vojenských operací starověku, jejímž cílem bylo potrestat Athéňany a Sparťany za jejich vzdor vůči moci perské říše. Vládce obrovské otrokářské říše se vydává se svou nespočetnou armádou na válečné tažení s cílem zcela zničit řecké nezávislé státy, které představovaly jediné ostrovy svobody v tehdejším světě. Xerxés si předsevzal, že naplní sen svého otce o jednom světě a jediném vladaři. Právě v ohromném početní převaze jeho barbarské armády by měla spočívat síla, které běžní smrtelníci nedokáží vzdorovat. Mezi zástupci jednotlivých řeckých měst nepanuje shoda, jak této drtivé nepřátelské síle vzdorovat. Spartský král Leónidás (Richard Egan) vnímá, že ve vážném ohrožení je samotná existence Řeků jako svébytného národa a vybízí k rychlé obraně země před perským králem. Musí se však podřídit rozhodnutí spartské rady, která odmítá válčit během náboženských slavností. Statečný Leónidás proto neztrácí čas a vyráží se svou osobní stráží čítající 300 mužů zaujmout obranné pozice v úzkém průsmyku u Thermopyl, který byl vybrán jako nejvhodnější místo ke střetu s perskou armádou. Tímto odvážným vojenským manévrem se navždy zapíše do dějin a mýtů jako ten nejslavnější a nejstatečnější řecký král. (Česká televize)
(více)Recenze (73)
Kto by sa už dnes na to díval, keď má Millerov a Snyderov komiks ? Jedine ten, koho zaujímajú staré filmy a/alebo stará história a nie silácka štylizácia zakrvavených manekýnov. Ani tento film sa síce nevyhne idealizácií a anachronizmom, ale niečo také predsa nemôžeme čakať od klasického Hollywoodu! Veľkým plusom je naproti tomu zobrazenie nepriateľskej strany a žiadna démonizácia Peržanov či Veľkého Kráľa kráľov Dareia. Veľmi podivnou a krajne nepravdepodobnou novinkou, o ktorej som sa nikde v literatúre nedozvedel, bolo iba jeho rozhodnutie zabiť všetky ženy v perzskom tábore, aby vybičoval túžbu svojich vojakov dostať sa cez priesmyk k tým gréckym... Zaujímavejšie už bolo zaradenie spornej epizódy o pokuse o atentát na Dareia (hoci je nemysliteľné, že by sa k nemu dostali zobrazeným, vyslovene hlúpym, hoci po spôsobe krypteie celkom logicky odvodeným spôsobom). Nech už tak či onak, Gréci ale rozhodne nezapálili jeho stan - táto monumentálna záležitosť, ktorá kopírovala palácové usporiadanie Persepolisu, totiž bola ukoristená o rok neskôr po rozhodujúcej bitke u Platají a neskôr zastrešovala divadlo v Aténach. Násilným ozvláštnením je skutočnosť, že Sparťanov je tu vlastne 301 (+ 1 Sparťanka) a aby tam tohoto vzbúreneckého hrdinu (proti tradovanej skutočnosti bez potomkov) dostali, museli Leonidovi, neochvejne zidealizovanej, statočnej a jasnozrivej postave bez najmenšej poškvrnky prisúdiť jedno tvrdé kráľovsky príznačné rozhodnutie - keď nedovolí mladíkovi ísť do boja, aby očistil meno svojej rodiny - a vzápätí ešte jedno zmäkčilé a neobhájiteľné, keď mu to ako vzbúrencovi, čo do Thermopýl prišiel na vlastnú päsť a proti výslovnému zákazu kráľa, dovolil. Podobné rozvrhnutie zaujímavých možností a nezmyslov je aj u ženských postáv. Kráľovná Artemisia je zobrazená iba v jednej svojej polohe, úplne sa ignoruje, že to bola drsná vojvodkyňa, ktorej lode patrili k najlepším v celom konflikte a vyrovnali sa im iba Feničania, celkom jasne je ale naznačené, že ako osoba veľmi blízka (intímne, čo je diskutabilné) Dareiovi, bola tajným spojencom Grékov (čo by pri nej ako panovníčke maloázijského, pôvodne gréckeho Halikarnassu mohlo mať isté opodstatnenie, nech už by tak konala z akýchkoľvek, nielen progréckych, ale aj properzských príčin alebo hlavne k osohu vlastného kráľovstva) a preto mohla využiť svojho postavenia a teoreticky ženských zbraní, aby si mohla ako jediná dovoliť navrhnúť ústup. Druhá strana je úplne scestná - hoci sa spartské ženy nepochybne tešili ďaleko väčšej nezávislosti než v iných mestách starého Grécka, celá tá priblbá rodinná historka o dievčine, čo doručí správu, individualistickom mladíkovi, s ktorým majú romantický vzťah prekonávajúci prekážky a otcovi špiónovi, ktoré tvoria hollywoodsku líniu príbehu popri tej historickej, je nielen úplne mimo misu, ale aj neobratne zakomponovaná a sťahuje film dole rovnako, ako nezvládnuté a nedynamické bojové scény. ()
S přihlédnutím k době vzniku se musí uznat, že to má grády. Scénář je přes veškerou linearitu (Spartští vojáci dojdou do Thermopyl a tam hodinu stojí a bojují) kompaktní a tenhle film těží hlavně z celkové myšlenky bojovat i proti sebevětší přesile za každou cenu. V promluvách malinko chybí emoce a Leonidasovi v tomhle pojetí bych asi sloužit nechtěl, ale jakmile se rozjede boj, tak se nemusí tvůrci za nic stydět. Většina bitev, i když dnes působí trochu prázdně, má atmosféru, surovost a styl. A závěr je luxusní. ()
Mnohem lepší než ta novodobá CGI sračka. Xerxes je hodně vymaštěnej a ze strategickýho hlediska pokurvý všechno na co šáhne, hlavně že mu ve stanu tancujou polonahý kurvy, to ho zajíma. Za to Sparťani mají odvahu, strategii a svou svobodu, za kterou se nebojí dát život. Závěrečnej masakr to jenom potvrzuje. ()
Starý a poctivý historický velkofilm, jenž je dnes ve stínu komiksového 300: Bitva u Thermopyl. Absence hereckých hvězd činí tuto verzi o něco autentičtější (hrát Leonidase třeba Kirk Douglas, možná bychom v něj viděli Spartaka), byť se tu pochopitelně vyskytují neduhy související s rokem výroby a působením zubu času. Mluvím zejména o tom, že perská armáda ve finálních soubojích nepůsobí tak giganticky, jak by se dalo čekat. I po letech je však Matého počin dobrou historickou podívanou. ()
Klasická velkolepá sandálovka 60. let. Sice o něco méně velkolepá, než naprosté hitovky z ranku Ben Hura, ale naštěstí o nic méně kvalitní. Od Bitvy u Thermopyl jsem toho po pravdě zas tolik neočekával, ale výsledek mě skutečně potěšil. Velkolepé i výpravné je to dost, prostředí v němž se celá legendární řež odehrává, je krásné a stopáž je úplně akorát, takže film mě opravdu ani na vteřinu nestihl začít nudit. Režie je náramně zručná, herci jsou výteční, a přestože se tady více mluví, než koná (což je přesně to, co se mi na tom líbilo), dostaví se zážitek z kvalitní filmografie. Za mě opravdu parádní podívaná, jsem náramně spokojen. Filmařsky je sice lepší velkolepý Miller, ale tahle verze je minimálně historicky věrnější. Skvělé! 75 %. ()
Galerie (24)
Zajímavosti (13)
- Pre bojové scény malo byť pôvodne použitých 5 000 komparzistov, ale nakoniec si filmári vystačili s 1 100. (Arsenal83)
- Mezi zástupy nadšených kluků, kteří v mládí shlédli 300 Sparťanů, byl i budoucí comicsový autor Frank Miller. Film ho nadchl natolik, že se podle něj rozhodl napsat jedno ze svých nejslavnějších děl - "300". (Divočák)
- Hlavná ženská herečka Diane Baker v roku 1974 spomínala, že počas natáčania tohto filmu sa do Grécka tak silno zamilovala, že sa tam vrátila neskôr desaťkrát. (Arsenal83)
Reklama