Režie:
Arthur HillerScénář:
Paddy ChayefskyKamera:
Victor J. KemperHudba:
Morris SurdinHrají:
George C. Scott, Diana Rigg, Barnard Hughes, Richard Dysart, Stephen Elliott, Donald Harron, Nancy Marchand, Roberts Blossom, Lenny Baker, Katherine Helmond (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Hlavním postavou je dr. Herbert Bockge. Jeho postava je velmi černým humorem vybavený šéfchirurg věčně přeplněné newyorské nemocnice, která se musí potýkat s nedostatkem kvalifikovaného personálu a financí. Žena mu utekla, děti ho nenávidí, podřízení ho nerespektují, pacienti ho štvou. A navíc je na místě, kde pracuje spáchána vražda. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (25)
Skvelá reflexia jedného dňa rušnej veľkomestskej nemocnice v drsnej konverzačnej komédii. Hlavnou postavou je cynický, alkoholom mierne spustnutý riaditeľ nemocnice s poruchou potencie a samovražednými sklonmi (George C. Scott). V druhom pláne je pomerne verne zachytená spoločenská situácia v USA začiatkom 70. rokov, ukazujúca najmä na doznievajúcu vlnu hippie hnutia a postupné splývanie hippie-typov s nimi toľko nenávidenými stredostavovskými meštiakmi. Škoda len moralizujúco zdvihnutého prsta v závere, apelujúceho na zodpovedné chovanie a na podriadenie súkromných vzplanutí profesným cieľom. ()
Chce to naozaj dávku nadania a citlivosti stanoviť tú správnu hranicu medzi inteligentne čiernou komédiou a príbehovo vážnou drámou, najmä ak ide o také citlivé prostredie, akým je to nemocničné. Neviem ako to vyjadriť, ale môj pocit z komediálnych prvkov je taký, akoby ešte viac znásobovali vážnosť a ľudskosť jednotlivých situácií, aj keď sa na nich dá schuti zasmiať. To dodáva filmu nevšednú príchuť, ktorú doporučujem ochutnať každému. Sociálne otázky, ktoré sú síce len malou odbočkou od hlavného deja, ale tvorcovia mohli predvídať, že za pár rokov už nebudú aktuálne a že vyznejú pomerne smiešne. 70%. ()
Během prvních 20ti minut jsem si říkal, proč je to vedené jako komedie? A záhy už se Nemocnice proměňovala v neočekávanou směs černého a absurdního humoru, mysteriózní zápletky s nejednou mrtvolou, silné kritiky nemocničního systému a rutinného přístupu zaměstnanců k pacientům, pohledu do dozvuků studentské revolty z konce 60. let i psychologického dramatu postavy doktora se sebevražednými sklony. Vzniká nám i ojedinělá chvilková romance.... a možná dojde i na rituál voodoo s přiváděním mrtvého do stavu zombie. :o) To už jsem si místy připadal jako u pomyslného „serióznějšího“ předchůdce von Trierova Království. Papírově to vše zní hrozně šíleně, ale když jsem tvůrce pochopil (nebo alespoň jsem si o tom myslel, že ano...) a přistoupil jsem i na ten svérázný humor, až na občasné slabší místo mě snímek nesmírně pohltil. Důstojnost vedle ústředního příběhu doktora zajišťuje zejména excelentní George C. Scott v této postavě, uzemňující svým charakterním výkonem (i s komickými rysy) a silným charismatem. Na Scottův výkon je radost pohledět, na exkurs do denního chodu v nemocnici již daleko méně, přesto (vlastně i proto) jsem měl pocit, že se tvůrcům podařilo tohle téma vystihnout nadčasově. [85%] ()
Komedie, která děsí. 1) Skutečná Metropolitní nemocnice v Upper East Side na Mannhattanu (mezi 1. a 2. avenue u 96. ulice) propůjčila své prostory této sžíravé kritice soudobé americké společnosti. Není proto divu, že film jsem bez problémů mohl sledovat hned v 70. létech v Československé televizi, která podobná díla s potěšením uváděla. 2) Kromě dobově zabarvené sociální kritiky snímek obsahuje zajímavé myšlenky, jež daleko přesahují zobrazované události: It is all rubbish isn't it. I mean... transplants, anti-bodies, we can produce birth ectogenetically, we can clone people like carrots, and half the kids in this ghetto haven't been inoculated for polio. We've established the most enormous medical entity ever conceived... and people are sicker than ever. We cure nothing! We heal nothing! The whole goddamn wretched world, strangulating in front of our eyes. ()
Věrně zachytit do filmu atmosféru ve společnosti je chvályhodné, ale dělat jen kvůli tomu z filmu nadprůměrnou záležitost? To by byla chyba. Film Půlnoční kovboj taky zobrazuje USA na začátku 70. let, tedy plné zmaru a nešťastných osudů, a přesto je natočen vkusně. Tohle má díky té nepovedené nadsázce vlastně docela blízko ke strašlivé Nahotě na prodej. ()
Reklama