Režie:
Terence FisherScénář:
Peter BryanKamera:
Jack AsherHudba:
James BernardHrají:
Peter Cushing, André Morell, Christopher Lee, Marla Landi, David Oxley, Francis De Wolff, John Le Mesurier, David Birks, Miles MallesonVOD (2)
Obsahy(1)
V tomto záhadami obestřeném příběhu Sherlocka Holmese ztvárnil energický Peter Cushing slavného detektiva z Baker Street, jenž musí rozlousknout tajemství strašlivého kvílení psa a systematická úmrtí generací Baskervillů. Příběh začíná v 17. století, kdy krutý Hugo Baskerville brutálně zabije sluhu a jeho dceru pak chce nabídnout svým podobně nemorálním kumpánům. Jí se však podaří uprchnout, a když ji pán dostihne v ruinách chrámu, zabije ji. Hned na to je však sám napaden a zabit obrovským psem, kterého nikdy nikdo nespatřil. Tento dávný příběh vypráví Holmesovi a jeho věrnému Dr. Watsonovi Dr. Richard Mortimer. Ten byl lékařem a přítelem zesnulého Sira Charlese Baskervilla, který nedávno zemřel podle všeho šokem z leknutí v devonshirských hvozdech poblíž onoho rozpadlého opatství. Z Londýna právě přijíždí Sir Henry Baskerville, který je dědicem panství. Začíná tedy vyšetřování úmrti, ke kterému se později přidají další, řádění ďábelského psa a odkrývání podivných obřadů... Podle mnohých se jedná o nejlepší zpracování Psa baskervillského všech dob. Ponurá anglická blata zahalená do lezavé mlhy, velmi přesvědčivý Peter Cushing v roli neúnavného vyšetřovatele a mistrovská detektivní zápletka předlohy dávají dohromady pozoruhodné filmové dílo. Mladý Christopher Lee působí dokonale aristokraticky a elegantně jako pravý člen vyššího stavu (a to hlavně oproti slabošským a zdegenerovaným příslušníkům urozené rodiny Baskervillů zobrazených v jiných verzích této Doylovy novely). Snímek má rychlý spád, Andre Morell zde ztvárnil zřejmě nejsolidnějšího a nejrealističtějšího Watsona všech dob, ovšem nejsilnějším magnetem filmu zůstává naprosto excelující Peter Cushing. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (116)
Hammer. Dlouho jsem se vyhýbal dalšímu zhlédnutí (a tím vlastně i hodnocení a psaní komentáře), protože jsem pořádně nevěděl, jak se k filmu postavit. Budu-li se na to dívat čistě optikou adaptace Doylovy geniální knižní předlohy, dojdu nutně k tomu, že existují daleko lepší verze: s Jeremy Brettem, Basilem Rathbonem, jo, i ta s Ianem Richardsonem... Jenže tenhle film je tak krásnej a tak dobrej! Už jen ten fantastickej klasicky hammerovskej kulisovej look: lépe zamlžená blata jihozápadní Anglie nemohou vypadat ani ve skutečnosti. Poprvé jsem tento film viděl jako hodně malej chlapec, pamatuju se, že mi právě stylizovaná kulisovost strašně vadila - a dnes je tomu přesně naopak a vyzdvihuju ji jako jeden z největších kladů. Pak je tu fantastický Holmes Peter Cushing, potěší i sir Henry alias z principu aristokratický Christopher Lee. Příběh uhání zběsile vpřed a nenudí ani na vteřinu, což je fajn, jenže právě kvůli tomu (přestože se snažím dívat se na film jinak), že je to adaptace románu, je spousta věcí naznačena jen zkratkovitě, útržkovitě; být to na mě, zvolím tří- až čtyřhodinovou stopáž a vychutnám si celý baskervillský příběh pořádně. I tak ale vznikl nádherný film, který svou tajuplnou atmosférou bere dech. ()
Zuby času mají někdy nemilosrdně silný stisk a bez úhony z nich nevyvázl ani tento film. Mám rád Hammerovské studiové horory, avšak v tomto případě Baskervillská blata působí silně divadelním dojmem, tudíž jsem z nich, namísto stuchlého pachu a strachu z tajemné nestvůry, cítil papundekl a krepový papír. Místo hrůzostašného psa se zde asi tak na půl minuty objeví vyhublý zsinalý čokl, který působí hrůzostrašněji mrtvý se smrtelnou křečí na tlamě. Fakt, že se tvůrci drželi Doylovy předlohy pouze volně, bych jim s klidným svědomím odpustil, jenomže spousty postav se zde vůbec neobjeví (za všechny inspektor Lestrade), z roztomile podivínského dr. Mortimera se stal protivný hromotluk a Holmesovy důmyslné převleky aby člověk rovněž pohledal. Nápad udělat ze "sourozenců" Stapletonových otce a dceru nebyl špatný, avšak Stapleton má málo prostoru i charismatu a jeho dceruška silně přehrává. Ani zkrácení příběhu mi nevadí, avšak konec je příliš uspěchaný. Abych nebyl pouze za škarohlída - prolog se Sirem Hugem je výborný, sídlo Baskervillů rovněž nemá chybu, Peter Cushing coby Sherlock se mi rovněž líbil (i když André Morell v roli dr. Watsona byl ještě lepší a svým způsobem jej zastínil), stejně tak Christopher Lee. Celkově příjemné dílko, které jsem rád viděl, i když se staromilským úsměvem na rtech a konstatováním, že syrovému a silně atmosférickému zpracování z roku 1983 sahá asi tak po kolena. 60%. ()
Měl jsem dnes díky televizi MGM jedinečnou možnost porovnat dvě zpracování stejného příběhu z celkem šesti verzí, které tu na csfd jsou. Možná to bylo dobře, možná že ale právě bezprostřední srovnání způsobilo trochu zkreslený úhel pohledu. Tento "komentář" přidávám k oběma verzím.. 1) Velká Británie, 1959, 87 min Napínavé zpracování, přesvědčivý Sherlock Holmes, sympatický Wattson, nabubřelý a hrdopyšný dědic Baskervillského dědictví sir Henry, velmi krásná "Španělka" ze sousedství. Spousta umělé mlhy a laciný trik živého a mrtvého psa, s ohledem na rok natočení ovšem pochopitelný jev. Neříkal bych tomu horor, ale možná, že ve své době to bylo strašidelnější, přeci jenom jsme už kapánek zvyklí z dnešních drasťáků ala Freddie.. U mě dost dobrý film bodující svou seriózností a také vynikající atmosférou, protože prostě filmy z té doby, pokud za něco stojí, miluju. **** 2) Velká Británie, 1978, 85 min Tak tady je zařazení mezi horory špatným vtipem. Film bych určitě ocenil mnohem víc, nedokoukat pár minut před tím starší verzi. Možná, že tvůrcům komedií v té době došly už nápady, že je napadlo pomoci si zpracováním tohoto tématu a převedením vážného a tajuplného příběhu do říše skečů a gagů. Já mám rád anglický humor, výborně jsem se bavil u seriálu Randall a Hopkirk, pochutnával si na Demseyho provokacích k Makepeacové, ale tady se tvůrci trochu utli. Tenhle film se víc tváří být vtipný, než že vtipný je. Poprvé jsem se zasmál až u čůrajícího čivavy (nebo snad čivavi, kdoví) a to už film skoro "vrcholil". Ani mi tu tak nevadil Holmes (i když ty nalepené vousy na dražbě byly příšerné) jako Watson, který mě, bůhví proč, hrozně rozčiloval (asi taky svou dvojrolí matky Holmese). Připomínal mi Christiana Claviera z Návštěvníků, toho jsem ovšem v tom filmu "žral". Celkově by to byla slabota i bez srovnání, takhle je to ale kapánek horší. Když to ale na druhou stranu zařadím do celkového kontextu (či paradigmatu) mnou hodnocených (a před tím viděných) filmů, dávám tomu dvě hvězdičky- jednu za čůrajícího čivavu (ta konev na zalévání květin neměla chybu); druhou za opravdu přebujelé Maryino poprsí. ()
Skvělá "hammerovská" atmosféra, která dýchá z každého filmového políčka tohoto mnou od mala velice oblíbeného snímku, a optimálně zvolené tempo vyprávění dělají z této stopadesátéprvní adaptace nejslavnější detektivky všech dob výjimečnou záležitost (i když možná jen z mého úhlu pohledu). Jedna z mých nejmilejších filmových "holmesovek". 85 % ()
Atmosferická studiovka, která je po zásluze dodnes jednou z nejlepších adaptací Holmesových dobrodružství. Nicotnou pihou na makabrózní kráse je Peter Cushing, který mohl být na můj vkus trochu méně tuctovým Holmesem. Sice chápu, že uhrát důstojně scény, když jste na place s Christopherem Lee v jeho nejlepších letech, je takřka nadlidský úkol, ale Cushing se v těch scénách až nedůstojně vytrácí. Byť jinak je i on nejednou skvělý. Vše ostatní bez výhrad. ()
Galerie (86)
Zajímavosti (6)
- Peter Cushing byl zapřisáhlý nekuřák. Vždy, když po něm někdo chtěl, aby popotáhl z fajfky (což bylo pro roli Holmese nezbytné), vypil celou sklenici mléka, aby zahnal pachuť v puse. (Petr23)
- Pes, kterého použili ve filmu, se jmenoval Colonel (Plukovník). Při natáčení ho nemohli přimět k tomu, aby během scény, kdy má zaútočit na Henryho Baskervilla, skočil na Christophera Lee, a tak ho začali různě popichovat. V momentě, kdy to Christopher Lee vzdal a přestal psovi věnovat pozornost, Colonel na něj skočil a kousl ho do ruky. (liquido26)
- Natáčení probíhalo ve Velké Británii, konkrétně v Surrey. Filmovalo se také na vřesovištích Chobham Common a Frensham Ponds. Točilo se od 13. září do 31. října 1958. (reich)
Reklama