Scénář:
Sidney HowardHudba:
Max SteinerHrají:
Clark Gable, Vivien Leigh, Leslie Howard, Olivia de Havilland, Thomas Mitchell, Barbara O'Neil, Evelyn Keyes, Ann Rutherford, George Reeves, Fred Crane (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Epická adaptace románového bestselleru Margaret Mitchellové Jih proti Severu (1939) patří dodneška k nejoblíbenějším filmům víc než stoleté historie pohyblivých obrázků, a určitě plným právem. Mitchellová (1900–1949) byla vystudovanou novinářkou a "Jih proti Severu" začala psát v roce 1926, kdy utrpěla při jízdě na koni vážný úraz, který zanechal trvalé následky. Materiál pro svoji knihu získala ze vzpomínek svých příbuzných, zejména od otce, který byl jeden čas předsedou Atlantské historické společnosti. Původně nezamýšlela své dílo zveřejnit, ale naštěstí k tomu došlo v roce 1936. Kniha se stala nesmírně populární (dodnes prodala více výtisků pouze Bible), a navíc byla vyznamenána prestižní Pulitzerovou cenou. Nezávislý producent David O. Selznick zakoupil filmová práva měsíc po publikaci za tehdy neslýchaných 50 000 dolarů, což byla v té době nejvyšší cena, zaplacená za románovou prvotinu. Jeho investice se mu bohatě vrátila. Natáčení bylo zahájeno na sklonku roku 1938 rozsáhlou scénou požáru Atlanty, založeného ustupujícími jižanskými vojáky, aby konfederační muniční sklady nepadly do rukou Unie. Bylo při ní použito všech sedm technicolorových kamer, jež tehdy v Hollywoodu existovaly. V té době také Selznick neměl ještě obsazenu klíčovou postavu Scarlett O’Harové. Natočil kamerové zkoušky s více než 400 adeptkami a nakonec si vybral Angličanku Vivien Leighovou, což značně popudilo jižanské příznivce románu. O tom, že Rhetta Butlera bude hrát Clark Gable celkem nikdo dopředu nepochyboval. Selznick si jeho služby zajistil u společnosti MGM příslibem distribučních práv... Snímek vznikl s tehdy nebývalým rozpočtem 3,9 milionu dolarů a stal se událostí roku. Při udílení cen Akademie 29. února 1940 si odnesl osm Oscarů (tehdejší rekord) – nejlepší film, režie, scénář podle předlohy, ženský herecký výkon v hlavní roli (Vivien Leighová), ženský herecký výkon ve vedlejší roli (Hattie McDanielová za úlohu chůvy), výprava, kamera a střih. Kromě toho při oscarovém ceremoniálu obdržel výtvarník William Cameron Menzies zvláštní cenu (ve formě plakety nikoli sošky!) za „vynikající použití barvy pro zvýšení dramatického účinku filmu“ a producent David O. Selznick Pamětní cenu Irvinga G. Thalberga, udílenou za „trvale vysokou úroveň produkce“. To často vede k mylným tvrzením, že Jih proti Severu dostal deset Oscarů. Afroamerická herečka Hattie McDanielová se stala nejen první barevnou držitelkou Oscara mezi herci, ale i první nominovanou černoškou v některé z hereckých kategorií. Nicméně slavnostní premiéry filmu, která se konala 15. prosince 1939 v Atlantě, se kvůli své barvě pleti nemohla zúčastnit. Na premiéře se naopak objevila autorka Margaret Mitchellová, i když se na filmové verzi nijak nepodílela (ač ji o to Selznick několikrát žádal). Jako režisér je pod filmem podepsán Victor Fleming, ale na režisérské stoličce se vystřídalo víc tvůrců, mj. George Cukor a Sam Wood. Ani scenárista Sidney Howard nebyl jediným, kdo se na adaptaci tisícistránkové knihy podílel, mezi dalšími anonymními autory figurují prominentní jména jako Ben Hecht, John Van Druten a Jo Swerling. Konečné slovo ve všech aspektech filmu měl však Selznick, který byl skutečným hnacím motorem díla i jeho hlavním tvůrcem. I když se o to v následujících letech několikrát snažil, dokonalosti Jihu proti Severu se mu už dosáhnout nepodařilo. (Česká televize)
(více)Recenze (347)
Najlepšia filmová hláška a tá sa týka ignorancie, nadávka vo filme za každú cenu, megacasting, prehnané vstupné na film, prehnané rozpočty a výplaty, proste megafilm, ten takzvaný "blockbuster" s hviezdnymi maniermi obsadených, s hrubosťou vedúcich, oceňované všemožne a všelikde, hrané dlhú dobu. Nuž veľmi ma mrzí, že takýto spôsob komercie sa ujal aj vďaka tomuto filmu. S tými takmer štyrmi hodinami to poriadne prehnali. Jasné, jedná sa veľkofilm, prerobený do farby, trhal rekordy v mnohých oblastiach, no štvorhodinový film si viem predstaviť aj inak a s hlbším duchovnom, než len z povrchnou romancou, pýchou postáv, ktoré poučujú ešte protivnejšiu ženu. Výkony hercov boli príznačné svojej dobe, dnes už neprídu nijak zaujímavé, ani ten scenár, lebo sú tam zastaralé prekonané názory a stereotypy, no vo svojej dobe to bola spoločenská záležitosť a spomienka na časy, ktoré boli v tej dobe staré asi 80 rokov a pokrok nebol tak výrazný ako je vidieť dnes pre dnešných ľudí, čo sa týka toho, čo bolo pre nás pred 80 rokmi. Nejedná sa podľa mňa o nadčasové dielo, ktoré by malo nejaký veľký prínos, ešte na začiatku ten, ktorý upozorňuje, že vojna je zlo a nakoniec sa na ňu zabudne, zostáva bokom, naopak ten, kto hovorí, že je to len o sile a sme slabší, tak nebojujme, tak tomu sa dostáva významu, už len tieto predostierané postoje bojovať iba, ak je na to sila, mi prídu zvrátené. Ohľadom životných postojom to chce neskôr moralizovať, no nepodarí sa mu to poriadne a skôr sa zamotá. Väčšina scén je na dnešnú dobu fádna a zrejme by boli tieto scény vyhodené. Toto je podľa mňa jeden z filmov, ktorým sa prikladá väčšia vážnosť, než by si zaslúžili a opäť možno aj kvôli historickému hľadisku. ()
Vraj jeden z najlepších filmov všetkých čias. Súhlasím. Má to takmer štyri hodiny a ani na sekundu to neprestane baviť. A scéna v ktorej sa opisuje Shermanov pochod štátmi juhu je ÚŽASNÁ. Jeden z 1001 filmů, které musíte vidět, než umřete. ()
Film rozhodně předčil svoji dobu, ale pro mě je trpkým zklamáním. 11leté očekávání ve mně zanechalo po zhlédnutí pocit zklamání. Některé pasáže byly brilantní, ale pojetí linky Scarlett a Rhetta, Scarlett a její na závěr objevené lásce k domovině... nevím, zanechává mě to chladnou. Vyvrcholení tohoto filmu jsem očekávala epické, to se ale nekonalo. Chjo. ()
Epická klasika, která vám sice sebere téměř 4 hodiny života, ovšem na druhou stranu naopak předá zajímavý příběh Scarlett O'Hara, plný romance, napětí a emocí. Naprosto chápu, proč je film takovou americkou klasikou a taky chápu proč naopak v Evropě jde "jen" o nadprůměrný film. Ať si z toho přeberete co chcete Vivien Leigh a Clark Gable vás minimálně na ty 4 hodiny určitě dostanou... I can't think about that right now. If I do, I'll go crazy. I'll think about that tomorrow. ()
Jedna hvězda navíc za hrdé a pyšné C. Gablea a V. Leigh, kteří své role zahráli opravdu skvostně. Velkolepá sága z dob války Severu proti Jihu z pohledu poražených. ()
jeden z největších opusů jaké jsem v životě viděl a určitě i jeden z nejlepších. Scarlett je opravdu blbka non plus ultra a Rhett je zase frajer na entou a to jak jí na konci *************** nemá chybu. klidně bych zmáknul i delší stopáž, těch plánovaných pět a půl hodiny by bylo hodně zajímavých :))) ()
Pokud pod dojmem plakátů s líbajícím se Gablem a Leighovou čekáte ohromnou romanťárnu, pak budete možná překvapeni. Jistě, kýče, patosu a červánků je tu moc a moc, ale na nějakou super romantickou lásku prostor nezbývá. Scarlett a Rhett mají k ideálním postavám daleko, po celou dobu se špičkují a na střídačku se nesnášejí, což pro mě bylo jedním z největších překvapení! Dále mě překvapilo to, že tento film rozhodně není jednoduchý - už tím, z jaké strany barikády je vyprávěn. Ze strany Jihu, tedy té zaostalejší a buranštější části, kde bylo běžné nakládat s černochy jako s otroky. Proto je celá ta technicolorová nostalgie tak nějak příjemně problematická a nejednoznačná. Divák hlavním hrdinům rozumí, ale vlastně jim nemůže fandit. Nicméně mimo tyto kontroverze je důležité zmínit, že Jih proti severu je především famózně natočený film. Kamera, hudba, co nepřestává hrát, barvy, kostýmy, herci... Vše naprosto dechberoucí. A pokud o tom pochybujete - ty čtyři hodiny se dají vydržet na jeden zátah. Jsem toho důkazem - a ani to moc nebolelo. ()
Mám rád C.G. ale nějak mi to na první pokus nesedlo.... ()
Romance jak má být a navíc v nádherném technicolorovém hávu, avšak do hlavní hrdinky se mi moc proniknout nepodařilo, přišla mi stále stejně chladná a vypočítavá a ta hustota různých úmrtí mě přišla až neuvěřitelná. ()
Kde začít? Nevím, dlouho jsem měla v komentáři jen jednovětný štěk, který si nezaslouží film natočený podle knihy Margaret Mitchell, jež byla nějakou dobu mou nejoblíbenější knihou a mé první „dospělé čtení“ (pokud v ně nepočítám knihy Alexandra Dumase). Žádný další pokus ať už od Alexandry Ripleyové (Scarlett) nebo dokonce kniha Rhett Butler tomu nesahal ani po konečky prstů na nohou... V tom případě je těžké se člověku zavděčit. Přesto se to tomuto filmu podařilo a řadím jej mezi své nej, stejně jako tam řadím knihu (předtím a po něm už to zvládlo jen Quo vadis). Katie Scarlet O´Harovou-...-Butlerovou vůbec nepovažuji za mrchu (možná blbě, avšak prostě to tak cítím) ale za nedospělou dívku (vždyť jí bylo na počátku 16 a na konci 28 let), která úplně klasicky nevěděla, co chce a nedá pokoj, dokud to nedostane. V knize samotné to něco sama přirovnala k akvamarínovým naušnicím, o které, až už je konečně získala, vůbec nestála. Vivien ji ztvárnila perfektně a protože, soudě dle reakcí kamarádek, kterým jsem tenkrát nedostupnou knihu půjčovala, jsem byla snad jediná v celé střední Evropě (a možná na celém světě), která se při čtení nezamilovala do Rhetta Butlera, tak mi ani nevadí, že se mi nelíbí ani Clark Gable (že by taky jako jediné?)...Avšak atmosféra umírajícího gentlemanského amerického jihu byla dokonalá a dokonalá byla i Melanie od Olivie de Havilland, snad jen Ashley mohl být o cosi hezčí, ale nemůžeme chtít všechno, hlavně, že nám spoiler! ráčili zachovat otevřený konec a nesprasili to rádoby happy endem... ()
Frankly, I dont give a Damn! - jedinej snesitelnej moment filmu je jeho poslední věta. ()
Uff, tak tenhle film mi nakopal na cele care. Priznavam, ze jsem to musel dat na 3x, protoze dat si tohle veledilo, pysnici se titulem "Nejslavnější americký film všech dob!" na jeden zatah by me zrejme definitivne odrovnalo (a to jsem jinak fanousek dlouhych filmu, kdyz jsou kvalitni). Nicmene sledovat 4h ultrakycovite cosi z jizanskych plantazi plnych mentalne zaostalych negru, hysterickych panicek a over-the-top charakteru na presdrzku, kteri rozehravaji romanticke linky a intriky hodne Venezuelskych telenovel, to je pro me davka, kterou budu muset jeste chvilku rozdychavat. Navzdory tomu davam relativne vstricne hodnoceni za feeling epickeho velkofilmu oldschool Hollywoodu, ve kterem mi arogantni Scarlett O'Hara se svyma psycho romancema ryze zenskych rozmeru nekoho silne pripominala. 4/10 ()
Velmi příjemně se na něj kouká a navíc je barevný, co víc chtít od filmu z 30.let ? A k hereckým výkonům ? Mylím, že ač je postava Scarlett potvora a někomu se to nemusí líbit je tato role a i většina dalších dobře zahrána. Tento film by neměl chybět v TOP 300 . ()
Jeden z nejvíce nadhodnocených filmů v historii lidstva.Ale výprava je parádní.Cukrkandlová opereta,ze které by diabetik dostal záchvat.Je očividné,že toto jest film jen pro američany,a ti ho také pochopitelně přímo mííííílujíííí.Ne ne,Občan Kane,v tomto filmu opravdu nikdy nebude mít konkurenci.To strach nemám. P.s.Vzhledem k souc.(2020) pronegerskemu lezeni do prdele, film v US na indexu. 😂 ()
Tak tomu filmu jsem se - jakožto symbolu romantických dojáků - po léta bránil jako čert kříži. 4 hodiny, boženanebi! Vydržel, shlédl, přežil - a dokonce se mu to i líbilo. Až na příšernou Scarlett, která mi od začátku lezla příšerně na nervy tupou operetní afektovaností typu Nicole Kidman, je herecké obsazení vcelku vyrovnané - manýra sice leze z každého záběru, ale po dvou hodinách už si toho ani nevšímáte. Vše ostatní se velmi obratně pohybuje na hranici kýče, ale jen zřídka ji překročí. Barevné, namalované krajinky výborně rozhýbá kamera; děj je všechno, jen ne standardní romantický škvár, kde od začátku víte, že to vše skončí krásným happy endem; postavy jsou hezky plastické a různorodé; hudba je sice sladká jako bonpari, ale postupně se velmi organicky slévá s dějem. Sečteno, podtrženo - velmi příjemné překvapení. Tohle dílo si nálepku "klasika" stoprocentně zaslouží - nejen proto, že slaví 70té narozeniny, ale také proto, že ani dnes nenudí. ()
Překrásný film podle nádherného romantického románu Margrett Mitchellové. Výborně vybrané postavy, zvláště Scarlett O'Hara je dokonalá. Modrozelené oči herečky VIVIEN LEIGH působily právě tu nezapomenutelnou krásu. Nemluvě o jejim hereckém výkonu - ten byl prostě úžasný ! Rhett Butler v podání CLARKA GABLEA byl rovněž nezapomenutelný - jenže to byl již v té době idol žen, a tak to měl oproti neznámé Vivien snadnější. Film má 72 let, ale dosud v kráse a úžasné režii nebyl překonán. ()
Velkolepý film, o tom žádná, ale přesto jsou zde momenty, které nejsou až tak snadno snesitelné a mohou být po letech protivné. Výprava je úžasná, o tom žádná, ale herecké výkony v některých momentech trochu pokulhávají. Především pak ve druhé části, kdy ani ty dramatické momenty nejsou dotaženy k dokonalosti, jak by bylo záhodno. Vždycky to bude velký film, ale měl jsem pocit, že by to chtělo hodně, aby byl vskutku úžasný. ()
Parádní klasika, kterou miluju. ()
Melodramatický pohled bílého Jižana na občanskou válku. 1) Ve své době snímek imponoval svou výpravností a podle mínění mnoha kritiků, kteří jistě filmu rozumějí, i svými řemeslnými a uměleckými kvalitami. Teď je ale doba zcela jiná a tato otrokářská selanka hodných byť poněkud bláhových gentlemanských Jižanů mě za srdce nebere. Skoro čtyři hodiny jsem u obrazovky vydržel, protože trpělivost je mou v pořadí sedmnáctou ctností, ale znovu se na film nekouknu._____ 2) Knihu jsem nečetl a určitě si ji ani v budoucnosti nepřečtu, a tudíž nevím a ani se nedozvím, jak moc charakterizace postav a prostředí odpovídá předloze. V Zajímavostech se uvádí, že autorce se líbila obsazení hlavní postavy, takže asi tu nějaké srozumění bude. A tak tu máme rozmazlenou Scarlett (26letá Angličanka Vivien Leighová), která je pořád stejná egocentrická manipulátorka, jenom to s narůstajícím věkem a zkušenostmi umí prostě lépe. Rhett Butler s vizáží podvodníka z laciných filmů ji neustále chce, což absolutně nechápu. Ona zase touží po jiném, aniž jen tušíme, proč. A tak jediné dvě postavy mě trochu zaujaly: vřeštící otrokyně Prissy (28letá Butterfly McQueenová) a tetička Pittypat (60letá Laura Hope Crewsová). Na čtyři hodiny dost málo._____ 3) Film je částečně i komedie. Pobavila mě například hláška černošského sluhy, který na válkou zpustošeném statku po návratu Scarlett takto reaguje na krávu, kterou přivedla s sebou: Kdo tady bude dojit tu krávu, paní Scarlettová? My jsme všichni domácí sluhové._____ 4) Land of cavaliers and cotton fields, jejíž galantnost a prosperita stála a padala s otrokářstvím, mě do nadšení nijak neuvádí, podobně jako vyhlazování Indiánů nebo jiné projevy amerického imperialismu. Fiddle dee dee._____ 5) Výstižný koment: Narciska**, Klajnik (odpad). Jako často i tentokrát je vtipný verbal*****, ale brát ho vážně samozřejmě nemůžete._____ 6) Přesto mi film přidal na znalostech společenského chování. Na výtku Sir, you are no gentleman, nabízí duchaplnou repliku: And you, Miss, are no lady. ()
Klasika. Vynikající Vivien Leigh (i navzdory tomu, že po shlédnutí Jezebel přemýšlím, že Bette Davis by byla taky úžasná), Clark Gable, Olivia de Havilland a Hattie McDaniel. Ty čtyři hodiny filmu utečou jakoby nic, jó pro jižanský filmy mám slabost. ()
Reklama