Režie:
Ralph NelsonScénář:
Stirling SilliphantKamera:
Arthur J. OrnitzHudba:
Ravi ShankarHrají:
Cliff Robertson, Claire Bloom, Lilia Skala, Leon Janney, Ruth White, Dick Van Patten, Barney Martin, Dan Morgan, Ralph NelsonObsahy(2)
Příběh muže, který nechtěl prohrávat s myší. Charly Gordon (Cliff Robertson) je zaměstnán jako pomocník v malé bostonské pekárně a po práci chodí do večerní školy, kde se učí číst a psát. Má IQ 59 a jeho jednoduchý svět obsahuje ještě pravidelné vyjížďky turistickým autobusem, při nichž se seznamuje s historií města, a stejně také pravidelné kruté žertíky, jimž ho vystavují jeho "kamarádi" z pekárny. Charlyova usilovná snaha o sebezdokonalení však nepřináší viditelné výsledky. Na přímluvu učitelky z večerní školy Alice Kinianové (Claire Bloom) se podrobuje různým testům, ani ty však nesignalizují sebemenší pokrok. Obzvláště ho rozčiluje, když pokaždé prohrává závod s laboratorní myškou Algernon o to, kdo dřív najde cestu bludištěm. Všechno se změní po experimentální mozkové operaci, jíž se Charly podrobí. Hranice jeho inteligence se najednou posouvají do nekonečna... Snímek Charly (1968) je adaptací povídky Daniela Keyese Růže pro Algernon (1959, později přepracované i do románové podoby) a stojí a padá s vynikajícím výkonem Cliffa Robertsona v titulní úloze. Režisér Ralph Nelson (1916-1987) patří ke generaci tvůrců, kteří získali ostruhy v televizi (podobně jako Sidney Lumet, Arthur Penn nebo Franklin Schaffner) a bývá připomínán především v souvislosti se svým nábožensky laděným dramatem Lilie polní (1963) kvůli oscarovému výkonu jeho hlavního protagonisty Sidneye Poitiera. V Charlym přivedl ke stejnému ocenění také Cliffa Robertsona. I přes určitou poplatnost době svého vzniku (násilná implantace filozofie hippies a celého milostného motivu nebo zbytečné použití tehdy módního děleného plátna) zůstává Charly působivou studií jednoho neobvyklého lidského osudu. Hudební doprovod filmu složil známý indický hudebník Ravi Shankar. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (106)
Samotný nápad se mi hodně líbí a šlo by z něj dostat opravdu dost, ale tady to zůstalo někde na půl cesty. Navíc se to celou dobu docela slibně vyvíjí, ale závěr mi přijde poněkud... zbrklý? Moc urychlený? Ono je to totiž celou dobu takové rozhárané - chvílemi to jde do hloubky, chvílemi se to jen zbytečně dějově vleče. A ta psychedelická romantická scéna se tam podle mě moc nehodila, jelikož byla úplně mimo ten dosavadní styl a atmosféru. Je to sice slušně zahrané a docela dobře natočené, ale dojmy mám nanejvýš průměrné a jak už jsem psal, skvělý námět byl využit tak na půl. Škoda. 3* ()
Velmi zajímavý film, kde se z naprostého sympatického hlupáka stane zázrakem vědy génius. což samozřejmě není bez následků. Toto téma je pojato dosti osobitě přidány prvky hippies, indické hudby, ale také zde marně budete hledat šťastný konec. Robertsonovi jsem věřil vše co zahrál, působil opravdu věrohodně. ()
Tenhle film je příkladem, jak se dá využít obrovský potenciál předlohy. Ralphovi Nelsonovi skládám obrovskou poklonu. O výkonu Cliffa Robertsona řeknu jediné. To byl výkon z jiné galaxie. Převedení geniálního románu na plátno naprosto dechberoucí. Ještě o trošku více působivější hudbu a bylo by to za 5*. Takhle dávám 4*. Viděno v orginálním znění bez titulků. ()
Jelikož jsem nedokázala přečíst knížku (písemný projev hlavního hrdiny mě odradil po jediné stránce), těšila jsem se na snad stravitelnější film. ;-) Stravitelnější sice byl, ale nemám ráda filmy, které nevědí, kdy skončit, a hudbu, která ruší. Tahle sice zřejmě odpovídala době vzniku, ale mě neskutečně tahala za uši a vůbec neumocňovala zážitek z filmu. Tudíž bohužel jen za 3*, i když námět je to bezpochyby zajímavý a Robertson se urputně snažil nesklouznout k šablonovité masce "debil s tupým výrazem". (Třeba se dočkám nějakého remaku. :-)) ()
Námět tohoto typu má u mne zaručený úspěch a dojímá mě. Úspěch filmu pak silně závisí na představiteli hlavní role. Nedávno jsem viděla hru Růže pro Algernon na divadle s Janem Potměšilem a ten byl jako Charly vynikalící. Musím říct, že i Cliff Robertson si mě brzy získal, i když mi připadal zezačátku na roli poněkud starý. Jinak beru ohledy na to, že film je starší a proto mi možná vydily pokusy o modernost. Zvlášť ve scénách, na které se divák obzvlášť těší. Mám na mysli scény, kdy dochází k průlomu Charlyho citů k Alici. Je tu nelogický skok od "primitivního" ataku k oduševnělému sbližování a lásce. Tahle část se mi nelíbila a ještě pár zbytečných scén s pani domácí. Ale i tak 80% ()
Galerie (33)
Photo © Buena Vista Pictures
![Charly - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/372/159372848_e7b304.jpg)
Zajímavosti (7)
- Necelé dva týdny po ceremoniálu udílení Oscarů časopis Time zmínil obecné obavy Akademie ohledně „nadměrného a vulgárního získávání hlasů“ a uvedl: „Mnoho členů akademie souhlasilo s tím, že Robertsonovo ocenění bylo založeno více než na výkonu, spíše na propagaci.“ (Skylla66)
- Cliff Robertson obdržel za roli honorář 25 000 amerických dolarů. (Skylla66)
- Šance zahrát si postavu, která se v časovém rozpětí jednoho filmu pohybuje od retardovaného třicátníka k super-geniálnímu a pak zase zpět k retardovanému, byla velkou hereckou výzvou. Hlavní představitel Cliff Robertson udělal pro získání role skutečné maximum. Koupil autorská práva a založil vlastní produkční společnost Robertson and Associates. Až po různých neúspěších se mu podařilo získat na natočení filmu potřebné finanční prostředky. Byl to hazard, který se více než vyplatil. Oscara pro nejlepšího herce za hlavní roli získal právě Cliff Robertson za roli Charlyho. (Skylla66)
Reklama