Režie:
Steve McQueenScénář:
John RidleyKamera:
Sean BobbittHudba:
Hans ZimmerHrají:
Chiwetel Ejiofor, Michael Fassbender, Lupita Nyong'o, Benedict Cumberbatch, Sarah Paulson, Paul Dano, Brad Pitt, Paul Giamatti, Michael Kenneth Williams (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Solomon Northup měl milující rodinu, dobrou práci, talent, majetek, svobodu i právo na život. Žil idylický středostavovský život jako většina z nás. V jeden jediný nečekaný moment ale o to všechno přišel. Skončil jako otrok spoutaný v řetězech a jeho jediným osudem se stala dřina na plantáži „pod bičem otrokáře". Většinou doslova. Přesně to se v roce 1841 přihodilo Američanu Solomonu Northupovi (Chiwetel Ejiofor), který svůj skutečný příběh zachytil v autobiografické knize 12 Years a Slave. Solomon měl smůlu, že byl... černoch. Dva únosci ho pod příslibem houslového melouchu vylákali do Washingtonu, kde Solomon po první noci skončil spoutaný v řetězech. V následujících dnech byl prodán do otroctví na americkém Jihu. Ocitl se ve zlém snu, který potrvá dalších dvanáct let. Za těch dvanáct let potká Solomona snad všechno, co černého otroka potkat mohlo. „Hodný" otrokář. Krutý otrokář. Dřina na bavlníkových plantážích. Pokus o lynčování. Bičování. Psychický teror. Neúspěšné pokusy o útěk. Víru ve svobodu a pomoc. (Bontonfilm)
(více)Recenze (1 109)
Za mě nejlepší Oscarový film tento rok. Tak trochu Django, jen bez vtipu a podle skutečných událostí. Hereckým výkonům těžko můžeme něco vytknout, zpracování pro mě bylo strhující, občas se tam sice objevil nějáký dlouhý a nic neříkající záběr, v celku mi to však nepřišlo vůbec dlouhé. Pokud by to bylo na mě, Oscara by dostal film jako celek a k tomu ještě Chiwetel za hlavní roli 5* ()
Priamočiare a predvídateľné, ale zároveň mimoriadne zručne natočené a pôsobivé. Veľké plus Chiwetelovi Ejioforovi a starému dobrému Fassbenderovi, len ten Pitt mi vo svojej roli akosi nesedel, nedokázal som mu ju uveriť (a to ho mám pritom v pomerne veľkej obľube). ()
Klasické McQueenovo téma uvěznění, ať už v prostoru nebo v sobě samém, tentokrát v méně voyerském, za to více akademickém hávu. Film je to skvělý a narativně funguje téměř bez výhrad, nejsilnější je ale stejně v režisérových klasických aranžích, které tak dobře známe už z předchozího Shame, kdy postavy pozoruje v dlouhých nepřerušovaných záběrech a jejich počínanání nijak externě nekomentuje. ()
Asi nemá cenu tady jako každej srovnávat s Tarantinových Djangem, ale poznamenám, že ten byl alespoň vzhledem k tématice zábavnej. Já opravdu nemám potřebu se vyrovnávat s tím, že můj slavný prapředek, potomek těch hrdinů, co připluli na Mayflower, byl jen lidským odpadem v podobě sadistickýho, chamtivýho, línýho rasisty. Palec nahoru určitě za věrohodnej casting, Fassebendera a sérii artových záběrů. Palec dolů za tématiku, díky které se emoce nekonaly, a taky trapné použití exteriérů po Djangovi. které mě švihly přes oči hned při první příležitosti. Objektivně to možná na 4* hvězdy je, ale mně jsou tyhle vážný filmy pro Američany úplně u prdele. Co ale udělám, zvýším Djangovi hodnocení na plnej kotel. 69% ()
Ide o kvalitne natočený film s výraznou kamerou a skvelou hudbou. Jednotlivé dejové fragmenty boli celkom zaujímavé, ale film ako celok ma nijako zvlášť nezasiahol. Mám pocit, že z námetu sa nevytrieskalo maximum, stačilo to iba na mierne nadpriemerný snímok, ktorý sa dá pozrieť bez nudy, ale nič výnimočné v ňom nie je. Myslím, že každému je jasné, prečo dostal oscara. Popravde, najzaujímavejšie sa mi zdali herecké výkony, hlavne Fassbenderov. Škoda, že postava Cumberbatcha nedostala viac priestoru. Naproti tomu Ejiofor mi neprišiel zvlášť výrazný. Najväčšou chybou je, že film nedokázal zohľadniť časový faktor, vôbec mi neprišlo, že hlavná postava bola v otroctve 12 rokov, skôr tak 2-3. Tiež mi prišiel život slobodných černochov ako nereálny, zidealizovaný a vytrhnutý z reality. Preto u mňa s odretými ušami za 4 hviezdy. 70/100 ()
Proč se mi tahle meksviňárna nelíbila a proč si dlouho nezapěji společně s obombřenými hochy song o černém mlži? No, odpověděl bych, pro hovno, ale tím bych se dotkl vašich jemných, sněhobílých citů. Takže proč? No, třeba proto, viď, Zimmere, ty hlavo skopová a můj oblíbený komerčňáku, opravdu musíš pořád sám sebe vykrádat, že to slyším už i já, tvůj ortodoxní fanoušek? Vlep si jednu! Fassbendere, ty frajere, zahrát zrzavého, psychotického pošuka prý je nadmíru těžká záležitost, v některých případech u toho dokonce herci umírají, já si myslím opak, afektovaně dokáže slintat každý, takže taky jednu, ju? I když, spíš zbitchuj své neobjektivní milovníky a nesoudné obdivovatele. Kdo si ale zaslouží dokonce dvě, tak to je strejda McQueen a jeho prvoplánové záběry, navíc k uzoufání ddddllloooouuuuuhhhhéééé, za scénář bych si dovolil nabídnout rovnou kopanec do bílé prdele, pokud možno špičatou obuví, bereš, Ridley? Proboha, proč si kdejakej blb myslí, že budu mít černý (smí se to napsat? ) svědomí, když mi bude donekonečna ukazovat irské Hitlery, kteří tak nelidsky ubližují vzdělaným, altruistickým Afroameričanům?? Říkám to správně? Hmm, ani hovno, citové vydírání sice zaregistruji i já, cynik nad cyniky, ale jako co? Amíci se nemůžou vyrovnat se svou minulostí, takže to dělají po svém, dle mého soudu, ne zcela dobře. Chachá, takže je díky tomu vidět Inčučůna vožralej jak sněhulák v komančském kasínu a Bronx s Harlemem plné gospelových miláčků s kvérem v pracce. Tyhle nápravy křivd jdou nohu v ruce s neskutečným průserem, ale dál se do těchto sraček nořit nehodlám, kdo má oči a zdravý rozum, pak to vidí po celé zeměšišce. Film mě zkrátka nepokrytě nudil, Pitt a jeho pět vět to zachránit nedokázali, prostě mě to naprosto minulo a víte co? Jsem za to nesmírně, ale nesmírně rád. Zůstanu i nadále bílým, utlačovatelským zmrdem! ()
Dámy a pánové z Akademie filmového umění a věd pořiďte si v životě nějaký cit. Nebudete potom cítit potřebu udílet ocenění velenudné ždímačce citů. Už dlouho jsem se tak netěšila na závěrečné titulky, jako při sledování běloskvoucích a bezchybných chrupů otroků. Tohle prostě nemohl natočit ten stejný režisér jako Hlad. ()
(90%) 12 LET V ŘETĚZECH, coby životopisný film o pravdivé události je jeden z nejlepších filmových zážitků onoho žánru. Při sledování tohoto snímku jsem byl nadšen a bavil mě od první do poslední minuty, takže nemůžu ani blíže určit, která pasáž mě bavila více. Tempo to má pozvolné, ale v dobrém slova smyslu, veškeré scény si tu dosyta vychutnáme. Celé to téma o černošských otrocích bylo zde podrobně pojato. Bylo to mnohdy surové, chladné a dost realistické. Neříkám, že to byl úplně brutální extrém, aby se zde řezalo do rukou, nohou apod, ale i tak jsem chvílemi musel přivírat oči. Zejména bičovací scény byly ošklivé, nejhorší byla ta finální, kdy byl náš hlavní černošský hrdina přinucen bičem hlava nehlava mlátit do jedné nebohé černošské ženy. Celé to peklo a otroctví se pozvolna rozbíhá. Do takové cca 55 minuty to ještě není nejhorší, kdy tu máme ještě solidního majitele otroků, kterého sehrál výborný herec Benedict Cumberbatch. Ale jakmile nastoupí na scénu Michael Fassbender, tak se peklo teprve rozpoutá. Fassbender zde má roli zlého, psychopatického opilce, který považuje své otroky jako majetek a zvířata, která trýzní nejen fyzicky, ale i po psychické stránce je šikanuje a ponižuje. Takže nemám absolutně žádný problém s dějem, scénářem – při každé minutě jsem byl napnut a ponořen do dění ve filmu. Vše bylo reálně zahrané. Jen závěr bych trošku upravil, zdramatizoval, přidal pár minut navíc, ale nemůžu tvrdit, že to bylo nepovedené, jen urychlené. Emoce na mě rozhodně ke konci taky zapůsobily. Jen bych asi i v průběhu snímku nějakou scénu navíc přidal, ale to už bych byl moc kritický. Herecké obsazení jsem už nakousl. Hlavní roli černošského otroka Solomona Northupa zahrál herec Chiwetel Ejiofor bravurně – nejlépe ze všech! Vedle něj dominoval výše zmíněný Michael Fassbender pro kterého mám slabost zejména z filmové série X-men, kde hraje roli Erica alias „Magneta“ nebo ve filmech Prometheus a Vetřelec: Covenant, kde bravurně sehrál roli androida. Benedict Cumberbath zde má menší roli, ale potěší ho vidět, má zde roli dobráka. Brad Pitt si tu střihne ještě menší roli, ale ke konci se ukáže, že jeho role je zde klíčová. Ostatní bez problému. Co se týče filmové hudby, kterou složil můj velký oblíbenec Hans Zimmer, rozhodně mě bavila, ale dala se poslouchat maximálně v tomto snímku. Jednak zde ani tak moc nebyla, spíš se sem tam opakoval stejný hudební motiv, který byl snad i z 90% zkopírován z filmu Počátek (Inception) z r.2010, ale nevadí. Nicméně, to je asi tak vše, co jsem chtěl o tomto skvělém, životopisném dílku sdělit. Rozhodně to není jednorázová záležitost, při správné náladě se k tomu vrátím víckrát. A je to typ filmové záležitosti, která se i při opakovaném shlédnutí musí vidět celá, aby to měl ten správný efekt a nezačalo to pak případně nudit. ()
Každý záber v ktorom sa objavil Paul Dano, Fassbender, Roll Jordan Roll .. Nezabudnuteľné okamihy depresívneho filmu o ťažkom údele otrokov, podané zábavnou, nenudiacou formou. Čakal som vypočítavú oscarovku, dostal jeden z najlepších filmov roku. Zaslúžené ceny, aj keď pre mňa nie moc osobného diela.. 100% ()
12 rokov otrokom je film o tom, ako sa prispôsobiť dobe, osudu. Ako sa naučiť šliapať po žeravých uhlíkoch a ostať nažive. Ako v sebe udržovať hnev, keď ho jednoducho nie je možné v sebe udržať. Ďalej je to vstúpenie si do svedomia spoločnosti, ktorá dlhé desaťročia zobrazovala na filmovom plátne 19. storočie ako obdobie rozvoja, alebo ako hru na dobrých a zlých kovbojov. Áno, možno je to tak už trochu klišé, zobrazovať mučených otrokárov, ale vzhľadom na predchádzajúce riadky raz za čas takýto film treba a bude mať vždy svoje opodstatnenie. Aby sme vedeli, z čoho sme vzrástli, na čom sme stavali. A tým myslím aj Európanov samozrejme, už len preto, že sa stále na prisťahovalcov pozeráme. ()
Dvanásty najlepší hollywoodsky film za rok 2013; USA si už dávnejšie urobili z témy "rasizmu" dojnú kravu - na peniaze, na Oscary... Otrokárstvo tu bolo v tej či onej forme, podobe a historickej invariante odjakživa (od vzniku prvých väčších civilizácií) a prežíva dodnes, len Amerika mu dala novú, modernú, krutú a rasovo podmienenú/motivovanú podobu a preto tým historicky trpia a ten počet filmov a fakt, že majú prioritnú vážnosť svedčí o tom, že si túto traumu skrze filmy liečia. Ok - nič proti, môže to časom byť trochu otravné, ale ok. Tento film je oproti predošlému "Shame" výrazný krok vpred pre McQueena. V podstate sa mu "objektívne" nedá vyčítať nič - resp. nič na margo samotného filmu ako diela, skôr na adresu kontextu a zámerov tvorcov: 1) jednoznačné mierenie na oscarové méty a neskrývaný kasovo-trhákový a awardový kalkul; 2) fakt, že v danej téme (tak vyčerpanej) na ploche vyše dvoch hodín neprináša takmer žiadne nové infomácie; 3) zvláštnym spôsobom slabé emočné zapojenie diváka a nepatrná katarzia; Inak herecky výnimočné; ()
Když se točí film z dob otroctví a to hlavně z 19 století, nutno brát v potaz, že otroctví je pojem vskutku jednotvárnej stejně jako ona doba, nelze proto na ono téma natočit deset zcela odlišnejch filmů. Nechápu proto, proč se snad v každym třetim komentáři všichni znalecky ohání tím, že už všechno někde viděli. Taky jsem viděl Nespoutanýho Djanga, Amistad, tunu dalších filmů tématiku lízajíc, no a kurva co? Kdybych měl zvolit jeden, 12 let otrokem by vévodil všem. Protože příběh člověka násilně odtrženýho od rodiny, hozenýho všanc otrokářům, je příběhem přece jenom jiným - v podání McQueena rovnou strhujícím. Ze stran herců k divákovi navíc sálá energie jejich životních výkonů, kdy pokud Ejioforovi nevrazí Oscara, už nikdy sem nenapíšu ani slovo. ()
Obdivujem človeka, ktorý si niečo takéto vytrpel. Avšak ja akosi neviem súcitiť s ľuďmi lebo faktom je, že ich moc nemám rada. Keby tam umiera pes revem ešte dva dni. No ale teda napriek môjmu srdcu z kameňa ma občas niektoré scény dohnali k slzám (možno dve tri tam boli) ako "správnu" ufňukanú ženu a priznávam, že v tej dobe to mali ľudia čiernej pleti naozaj ťažké. Bolo to drsné, dojemné, na mňa i moc dlhé ale stále dobré. Zaujímalo by ma však, koľko by mal film stopáž keby tam nie je napr. pomaly 10 minútový záber iba na tvár herca. A samozrejme tvár vyzerá ako z kameňa. Neplače, nesmeje sa, jednoducho žiadna mimika.. vtedy som uvažovala či si zatiaľ nejdem spraviť čaj a neskočím aj poprípade do obchodu na nákup, pretože pri scéne kde visel by som to zrejme tiež postíhala... a možno by som aj dačo z knihy stihla prečítať. Tak či tak páčilo sa mi to a klobúk dolu pred maskérmi, pretože zbičovaný chrbát Pats bol dosť vierohodný až ma začal aj ten môj bolieť. ()
Proč vyhrálo Oskara 12 let v řetězech a ne Vlk z Wall Street? "Vlk měl prostě smůlu v tom, že tam bylo moc sexu, moc drog a málo černochů..!" ()
Zajímavý snímek. Můžu dodat k tomu pouze toto. Jsem zastáncem toho, že určité věci, které se dnes dějí, mají svůj základ v minulosti. Kdyby se dříve tyto věci nestali, netrpěli bychom dnes za hříchy dřívějších činů. Já osobně jsem odpůrcem barvených přistěhovalců, neboť vidím dnešní zkažený svět. Města plná ghett, kde se hemží individua zdrogovaných nenávidějící bílé tváře. Podívám-li se ale zpětně a budu hledat, původ toho všeho. Najdu chybu právě v událostech okolo vzniku Spojených států. Každý člověk, který se rozhlédne po Evropě, uvidí mohutnou a mocnou architekturu, kterou si bílý člověk vybudoval sám. Podíváme-li se na opačný konec světa, do Severní Ameriky, tak vidíme zemi, kterou osídlili vrazi, zloději a jiní kriminálníci odsouzení v Evropě na smrt. Tuto sebranku zasponzorovala chamtivá žido-kapitalistická banka, vidící ve vzniku nového státu velké výdělky. Do Ameriky, byli přivezeni otroci a veškeré základy na kterých celé USA stojí, je na špinavých penězích a na nenávisti. To že dnes existuje námi tolik nenáviděný humanismus a liberalismus, je výsledkem odporného otrokářství prováděné kriminálníky a sponzorované židy v nově vznikajícím státě, Spojených státech. 95% viny za dnešní stav i v Evropě, za podporu přistěhovalectví, za podporu těch "lidských práv" které dnes dávají do východy jen "černé", může právě toto otroctví. Pokud by nebyli nikdy černí otroci přivezeni do Ameriky, pokud by nebylo s nimi nakládáno, tak jak bylo, mohli jsme dnes býti ušetřeni dnešního mulitirasového a mulitkulturního společenství i u nás v Evropě a nedocházelo by tak k porušování přírodních zákonů. Toto je smutný snímek o tom, jak bílý člověk podrazil sám sobě nohy. Takový člověk není a nebyl krve vznešené a šlechetné - krve árijské. Na odvrácené straně světa byla vypěstována dnešní nenávist. ()
Steve McQueen se mírně posunul k Hollywoodu a rozhodně to není na škodu. Další kroky bych si už ale rozmyslel. Chiwetel Ejiofor je v roli "svobodného otroka" výborný a celý film víceméně stojí a padá na něm. Na něm a na Michaelovi Fassbenderovi, ze kterého jsem měl pocit, že se do "Mastera Eppse", ničitele negrů, vžil. Mám snad jen výtku k tomu, že jsem ve filmu neviděl těch avizovaných 12 let - možná by neškodilo naznačení časové osy, vůbec jsem totiž místy netušil, zda se děj odehrává druhý den ráno nebo za rok. ()
Vynikající režie, kamera, hudba, dechberoucí Ejiofor a Fassbender. První jmenovaný si zaslouží Oscara. Posledních 45 minut mě nechalo v slzách. Málokterý film mě zároveň dojme a naprosto zhnusí, což je pro tohle téma asi ta nejlepší kombinace. Spolu s Gravity pro mě největší uchazeč o Oscara. ()
S tímhle snímkem mě, tedy určitě Steve nějak dvakrát neohromil, to říkám zcela upřímně. Přece jen jsem od režiséra filmů typu Hlad, nebo Stud čekal mnohem lepší film. Kdybych to měl nějak smysluplněji popsat, má sice silné téma, ale já se u něho většinou nudil. Není zde skoro vůbec nic, co by se mi nějak vrylo do paměti, nebo ve mně zanechalo nějakou hlubší stopu. Kromě hereckého výkonu Michaela Fassbendera a jedné pěkné melodie, je tenhle příběh sice zručně zrežírován, ale to mi dnes rozhodně nestačilo. ()
Fyzických 134 minút, pocitových omnoho viac. Fil sa utápal v dlhých, statických záberoch, prerušovaných výbuchmi násilia a ponižovania. Priniesol ojedinelý príbeh úspešného vymanenia sa z otroctva, do ktorého sa Solomon dostal po únose. Aj keď snahou tvorcov filmu bolo priniesť plastický obraz otroctva na juhu USA, nedozvedel som sa prakticky nič, čo by som už predtým nevedel. Môžem byť spokojný s kamerou a hereckými výkonmi, ale film ako celok vyvolal vo mne iba priemernú odozvu. ()
Doslova a do písmene zfilmovaná písnička, kdy "Černý muž pod bičem otrokáře žil". Netřeba komentovat děj, jelikož každého asi napadne, že příliš nápaditý a originální nebude. Už na začátku, kdy jsem viděl tlupu afroamerických občanů narvaných do slušivých kostýmků, mne popadal amok a hrůza z očekávání naprosté sračky. Zkontroloval jsem jméno režiséra, které na první pohled hlásalo již 35 let mrtvou celebritu, tedy jsem promnul oči a dohledal si příslušný xicht ve vyhledávači a co mi nevyběhlo! Zhmotnění Rodneyho Kinga, který si splnil svůj sen a natočil film o tom, jak černí trpěli za oněch časů. Tedy z hlavního hrdiny jsem měl dojem, že je to bezpáteřní sliz a další postavy si již ani nevybavuji. Brad Pitt mi tam zas přistál jak pěst na oko a propukl jsem v smích! Vskutku nehorázná slátanina, která sice naturalisticky líčí pohnutí doby, ale to je asi tak vše. Táhlo se to jak smrad a smůla, která vám ulpěla na kraťasech, když jste si sedli na pokácený strom v lese. Určitý obrázek o poměrech si však uděláte, takže jako dokumentární sondu do mentality veselých rasistických radovánek 19. století vřele doporučuji. Zábava však nevalná, tedy bych od návratů k tomuto dílu raději upustil. 55% ()