Režie:
Woody AllenScénář:
Woody AllenKamera:
Sven NykvistHrají:
Martin Landau, Woody Allen, Alan Alda, Claire Bloom, Caroline Aaron, Anjelica Huston, Sam Waterston, Mia Farrow, Jerry Orbach, Jerry Zaks, Frances Conroy (více)Obsahy(1)
Tragikomedie Woody Allena vypráví paralelně příběhy dvou hlavních postav: jednou z nich je úspěšný oční lékař, který nechá zabít svou nepohodlnou milenku a zachrání tím svou rodinu; druhým je neurotický a neúspěšný dokumentarista, natáčející portrét svého opovrhovaného úspěšného švagra, který mu nakonec ještě přebere ženu, kterou miluje. ZLOČINY A POKLESKY jsou jedním z Allenových "vážných" filmů, z nichž je cítit jeho skeptický, až depresivní pohled na současnost, ovšem zároveň v něm probleskuje i Allenův humor, takže divák osciluje mezi smíchem a smutkem. (Quentin T.)
(více)Videa (1)
Recenze (181)
„Říkal jsi, že rok žijete platonicky. Jak je v háji sex, je konec.“ – „To je pravda, to je pravda. Naposled jsem byl v ženské při návštěvě Sochy Svobody.“ Když se pročítám některými (jistě ne všemi) komentáři, koukám, že jsem zas byl pro jednou naladěný na jinou vlnu. Film, který představuje 2 oddělené příběhy (sbíhající se až na konci), mě totiž dokázal zaujmout a docela dost pobavit romantickou tragikomikou (Allen), a naopak nechat chladným a skoro až unudit krimi dramatem (Landau). Zpracování vraždy milenky mi přišlo zoufale neoriginální, obyčejné (jak vystřižené z řadové televizní kriminálky) a svým důrazem na otázku svědomí postupně pořádně otravné (člověku, jenž zjevně tuneloval nemocnici a ještě se za to nechal veřejně a pokrytecky oslavovat, mám věřit, že ho najmutí zabijáka, který to vše vyřídil za něj, tak moc rozhodí?). Za to u druhé linie, i když v podstatě dost smutné, jsem se velmi bavil, jak všemi milovaným Aldovým chlubílkem, tak hlavně ksichtící se a ještě častěji trefně hláškující Allenovou troskou. Film však hodnotím jako celek, ne pouze jeho 1 (vydařenou) část, tudíž dávám jen průměr. „Šéfové chtějí pestrost a Lester je americký fenomén.“ – „Asi jako kyselý déšť.“ –„ Vy ho teda nesnášíte!“ – „Miluju ho jako bratra…jako Kain Ábela.“ ()
Zločiny a poklesky je z té Allenovo tvorby, kterou jsem měl tu možnost vidět suveréně tím nejpesimističtějším filmem. A zdá se mi, že mi snad i tím nejreálnějším co se vyobrazení postav týče. Oční lékař, který se dopustil zločinu a vypořádává se se svým svědomím zde může být porovnáván s jeho přítelem žijícím v duchovní morální čistotě a vždy hledajícím pravdu. Allen tak porovnává dva životní postoje a ukazuje jak morálka dostává na frak. Vše je navíc zdůrazněno tím, že zatímco ten první se se svými činy nejak smíří a daří se mu dobře, ten druhý hledající všude pravdu k tomu slepne. Jak cynické. A pak je zde druhá dějová linie. Hluboce intelektuální režisér usiluje o stejnou ženu jako úspěšný povrchní trouba. Kdo asi vyhraje? Defeinitivně jeden z nejlepších Allenových filmů, jehož scénář je troufám si říct geniální. ()
Upraveno v říjnu 2020. Zločiny a poklesky jsou klaunovým moralizujícím sarkasmem. Klaun si podmaňuje dualitu i přímou rozporuplnost samotné podstaty bytí. Melancholii vkládá do konců jízlivostí v pošetilém vzdoru tvrdohlavé hrdosti vlastního obětování cynickému řízení nástrah i nadějí života. Klaun vytváří nezdvořilé anekdoty, prchlivé absurdity škodolibé výzvy a uštěpačné poznámky hodnotám morálky. Terčem klauna je vyšší střední třída ve snobské aroganci privilegovaného zaujetí vlastní stavovskou nadřazeností. Přitom si nezapomíná pohvizdovat, rozjařeně povykovat i obřadně tancoval v euforickém povznesení na nahotě rozpolcených principů morálky a fungování hierarchického uspořádání svědomí. Klaun je cynický v tklivém výrazu tváře a občas zazvoní rolničkou. Klaunovým karikaturním i rituálním nástrojem je Cliff Stern (velmi příjemný Woody Allen), morálně zásadový filmař. Intelektuální a niterná osamělost rozrušeně uvěří ve spřízněnost duší, jízlivost si staví vícepatrové hříčky. Dualita je základem, příčinou i důsledkem. Hlavním cílem klaunova sarkasmu je Judah Rosenthal (pozoruhodný Martin Landau, jako malý kluk Garrett Simowitz), společensky vážený a velmi úspěšný oftalmolog. Elitářství vyššího středního stavu udržuje odměřenost i v náhlém afektu vášně. Zločin a trest neuznává stavovské rovnostářství. Ani víra není ušetřena konfliktu a rozpolcenosti základních principů fungování. Vedlejším cílem sarkastické zuřivosti klauna je Lester (vynikající Alan Alda), sebevědomý a velmi úspěšný televizní producent, pohrdavý Cliffův švagr a narcistní ješita s despotickými zákony. Úspěch je plodem laciné podbízivosti, a proto tak slaví své vítězství v morálně škodolibých hrátkách. Hlavní ženskou postavou je Halley Reed (příjemná Mia Farrow), televizní producentka v dokumentárním oddělení a náhlý závan klaunovy prchavé naděje. Ale žádná spřízněnost není dokonalá. Významnou postavou je Dolores Paley (zajímavá Anjelica Huston), letuška a Judovo opojení živočišným temperamentem vášně. Uražené ženství brání své právo s pomocí zásadní výhružky poklidu společenské spořádanosti vyšší střední třídy. K výraznějším postavám patří též Ben (sympatický Sam Waterston), Lesterův bratr, oblíbený Cliffův švagr a rabín, pevný ve své víře a morální ušlechtilosti. Morální čistota je jeho niterným postojem života. Osobitější klaunovou filozofickou hříčkou je tu Louis Levy (pozoruhodný Martin Bergmann), stařičký univerzitní profesor filozofie s jedinečnými podklady rozporuplnosti podstaty, smyslu i společenské evoluce života. Z dalších rolí: Judův bratr, znalý temnějších zákoutí tepu reality života, Jack Rosenthal (Jerry Orbach), Cliffova odměřená žena a Lesterova i Benova sestra Wendy Stern (Joanna Gleason), tolik osamělá Cliffova sestra Barbara (Caroline Aaron), Judova spořádaná manželka z vyšší střední třídy Miriam Rosenthal (Claire Bloom), Cliffova milá neteř a Barbařina dcerka Jenny (Jenny Nichols), Judův ctihodný otec ve vzpomínkách Sol Rosenthal (David S. Howard), či pochybovačná Judova tetka May ve vzpomínkách (Anna Berger). Zločiny a poklesky jsou nadnesenou klaunovou hříčkou na téma psychologie, morálky, zločinu, trestu a svědomí vyšší střední třídy. Klaun je cynický, rouhačství neušetří ani židovství, žádostivě křepčí vzdorem i opojením života. Osvěžující a důvtipný klaunův sarkasmus. () (méně) (více)
Snad nejsmutnější film Woodyho Allena. Autor se zde pokouší reflektovat vlastní osobu, pohled na svět a své postavení v něm. A podařilo se mu to opravdu skvěle. Musím zde uvést závěrečná slova filmu, protože si myslím, že přesně vystihují to, co chtěl tímto filmem Woody sdělit světu: "Všichni v životě čelíme mučivým rozhodnutím a mravním volbám. Některá rozhodnutí jsou velká, mnohá jsou menší. Ale ve všem utváříme svou osobnost. Jsme vlastně součtem svých rozhodnutí. Život je nepředvidatelný a nespravedlivý. Záměr stvoření nezahrnuje lidské štěstí. Jen my svou láskou dáváme lhostejnému vesmíru smysl. A přesto se většina lidí stále snaží, ba i nalézá radost v prostých věcech, třeba v rodině a práci, i v naději, že příští pokolení pochopí víc." 9/10 ()
Linie, kde si Alda střílí z tvůrce seriálu M.A.S.H. Larryho Gelbarta a Woody se vypisuje ze svých vztahových frustrací, je typicky Allenovská. Druhá s M.Landauem, jenž řeší morální dilemata a používá postupy, které všichni známe (racionalizace, odmítání) zase vůbec. Když se spolu na konci setkají, definitivně se potvrdí, že notorický neurotik hrál tentokráte se svým ohýbáním až druhý klarinet a přitom se ztrácel v houštinách filozofování. Až se švagr Lester dosměje nad střihovou vložkou s Mussolinim, nejspíš mu sebevědomě vpálí, že něco občas ohnul až přespříliš.. ()
Galerie (35)
Zajímavosti (13)
- Roli profesora Levyho, o kterém v tomto filmu točil Cliff Stern dokument, ztvárnil neherec - světově známý Martin S. Bergmann, profesor psychologie na New York University. (washek)
- Martin Landau, který hrál Judaha, byl původně obsazen jako Jack. Toho nakonec ztvárnil Jerry Orbach. (ČSFD)
- Film byl v říjnu 2013 zvolen čtenáři britských novin „The Guardian“ jako třetí nejlepší film Woodyho Allena. (ČSFD)
Reklama