Režie:
Otakar FukaKamera:
Josef HanušHudba:
Petr HapkaHrají:
Božidara Turzonovová, Svatopluk Matyáš, Vlastimil Brodský, Zita Kabátová, Otakar Brousek st., Antonín Brtoun, Jiří Pleskot, Václav Štádler, Oto Ševčík (více)Obsahy(1)
Fantastický příběh o tajemném poslání návštěvnice z jiného světa. Dva mimozemští návštěvníci Ori - Ana a Seturi jsou dopraveni vesmírnou lodí ze vzdálené planety Tonatiu na naši Zem. Mají zde získat zázračný lék indiánského kmene Bororo, který pomůže zachránit jejich civilizaci. Oba při svém poslání zahynou, ale krátce na to se na Zemi objeví jejich navlas podobní nástupci, odhodláni toto poslání splnit. Představitelka hlavní role, Božidara Turzonovová, obdařila svou hrdinku nehybnou a přece tolik vyjadřující tváří a měkkou, téměř exoticky znějící češtinou. Jejího pozemského přítele, do nějž se během svého pátrání zamiluje, si zahrál Svatopluk Matyáš. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (132)
Priserne nezazivny film, toporni herci a spatny scenar. Nikdy vice! ()
Akce Bororo lze v současné době vnímat jako zajímavost historie české a československé kinematografie v žánru sci-fi. Sympatický pokus je částečně svázán komunistickou ideologií doby a nezkušeností, která nedovolila naplno využít nabízený pestrobarevný potencionál. I přes své zjevné nedostatky dokáže film zaujmout důkladně budovanou atmosférou nebezpečného dobrodružství s mysteriózním tajemnem, které přesahuje význam jedné obydlené planety. Podívaná není dokonalá a má mnoho mezer, ale díky náladě, pokušitelskému kouzlu neznáma a několika úchvatným obrazům pobaví a zaujme. Pokud od filmu nebudeme nic více očekávat, budeme spokojeni, i když ne nadšeni. Hlavní postavou tíživě fantastického příběhu je velice schopný socialistický doktor Junek (zajímavý Svatopluk Matyáš), tvůrce nespočtu technických zlepšováků a patentů. Pokušení, smyslný ženský půvab, magická síla zázračných schopností a hrdinství uprostřed špionážních hrátek jsou lákadlem pro mužného reka, který si uvědomuje možnosti a nebezpečí opojení mocí. Nakonec, vláda patří lidu a majetek omezuje svobodu. Hlavní ženskou postavou je tajuplná a sebevědomá exotická kráska Ori-Ana alias Zuzana Kettnerová (šarmantní Božidara Turzonovová), čistá podoba romantiky lásky a životní poslání jsou ohniskem osobního cíle i životu nebezpečných hrátek a existenční podstaty životy. Z dalších rolí: věrný Junkův kamarád a nadšený astronom docent Burger (zajímavý Vlastimil Brodský), dobromyslná vdova Draga Fričová (dobrá Zita Kabátová), Junkův kamarád na prahu přelomového objevu docent Nousek (dobrý Otakar Brousek st.), Ori-Anin svědomitý společník na misi Seturi (Antonín Brtoun), či nebezpečné postavy nenasytného světa imperialistů Scarletti (Václav Štádler) a Krause (Oto Ševčík). Dogma komunistické pravdy je nepříjemnou zátěží, ale i bez ní nejde o vrcholné dílo. A stejně zanechalo výraznou stopu zajímavosti v dějinách českého filmu. Snaží se zachytit stínu české národní hrdosti a dotyků s nejnaléhavější důležitostí světovosti. ()
Opravdu dobra hudba, mimojine :-) Ta tomu dava tak hvezdicku navic, jinak to zas tak zajimave nebylo a spis by se to blizilo ty dvojhvezdicce :-) ()
"Jste pyšní a tak málo víte"... „Za to u vás je všechno dokonalé. Žádné spory nejsou, majetek nemáte.“ – „Majetek? Ale ten přece obtěžuje. Člověk potřebuje volnost, a dokud bude lpět na majetku, nikdy ji nebude mít.“ Ač se jedná o příběh na rozhraní scifi, jsou překvapivě nějkteré filmové reálie pravdivé. Bororové jsou skutečným , žijícím kmenem. Bororo neboli lidé Bororo-Boe žijí na náhorní planině Máto Grosso v Brazílii; částečně také Bolivii a Brazilském státu Goiás. Vymřelí lidé západního kmene Bororo žili v oblasti řek Jauru a Cabacal. Východní Bororo (Orarimogodoge) pak kolem toku Sáo Lourenco, Garcas, a Vermelho. Postava etnografa, cestovatele, botanika, fotografa a spisovatele Alberta Vojtěcha Friče je reálná.Zajímavé jsou okolnosti jeho smrti kdy onemocněl tetanem, tedy smrtelnou nemocí a navrhoval lékařům aby jej léčili jedem curare o kterém věděl že indiáni jím tetanus uměli léčit.Lékaři neověřenou léčbu odmítnou, přesto že tetanus neumějí léčit a Frič v roce 1944 umírá. Tedy stejně jako ve snímku, měli indiáni lék kterým uměli léčit nemoc kterou lékaři léčit neuměli. ()
Sci-fi, ktere jsem dodnes moc nepochopil. Ale zajimave to je. Vselek schovany nekde v pralese a do toho ufouni.... proc ne. Je to "so weird". :) ()
V osmi letech jsem z toho byla úplně paf a od té doby jsem to díkybohu neviděla! ()
Asi další srdcovka. A taktéž mého muže (dodnes mu nemůžu vymluvit, že hudba opravdu není místní folklór). Líbí se mi téma (i když od té doby x krát znovu zpracované), nezařazenost v čase i konečné vyznění. ()
Podíval jsem se na film s odstupem několika let a líbil se mi snad ještě víc, než když jsem jej viděl poprvé. Líbí se mi, že zde tvůrci použili jako myšlenku objevy skutečně žijícího člověka. Ve filmu Zabil jsem Einsteina, pánové, to byl, jak je zřejmé z názvu, Albert Einstein, v tomto příběhu je to Čechům ne příliš známý cestovatel Alberto Vojtěch Frič. U Einsteina byly obavy z toho, že s jeho vynálezem, jakkoliv by lidstvu prospěl, budou v nedaleké budoucnosti problémy. U Friče se jednalo o domněnku, že u jihoamerického indiánského kmene objevil takřka všelék. Obsazení B. Turzonovové bylo skvěle využito v tom smyslu, že jako cizinec, ať už jste odkudkoliv, mluvíte cizím jazykem s mateřským přízvukem. Slovenka, jako mimozemšťanka, si zase hrála na to, že neumí pořádně česky. Některé myšlenky jsou možná poplatné době, ale mají něco do sebe a stojí za to se nad nimi zamyslet. Podle mě je to film, který stojí za to vidět už jen kvůli pro nás tak vzácnému žánru sci-fi. ()
Mimozemšťanka vydávající se za etnoložku, aby získala vzácný lék tajemstvím opředeného kmene jihoamerických Indiánů. Velmi nápaditý a poutavý sci-fi příběh, ve kterém herecky září krásná Božidara Turzonovová. Velkou devizou filmu je i hudba Petra Hapky. ()
Film s dokonalými somnambulními účinky, který nastolí v duši svým pomalým tempem zvláštní klid. Božídara vytvořila fakt originální postavu, ačkoli jsem snímek viděl před několika dny, pořád si na ni občas vzpomenu... ta její melancholická pasivita, bezbrannost, oddanost nepříznivému osudu... Jinak se film nebojí zodpovědět otázky, které člověka při jeho sledování napadnou, ovšem činí tak takovým způsobem, ve srovnání s kterým jsou promluvy Pýthiiny vrcholem srozumitelnosti. Např. když se Matyáš zeptá Božídary, proč si ten zázračný strom nenajdou sami, když mají takové prostředky, létají si vesmírem kam je napadne, ona odpoví, že lidstvo tady na Zemi je rozdělené nebo něco v tom smyslu. Nebo když Brodský namítá, že na Plejádách nemůže být život, protože je tam příliš vedro, ona odpoví, že jejich planetu chrání umělý štít. Mně to tak nějak dodnes vrtá hlavou, aby vznikl vyšší život, už tam ta ochrana musela být. To ho jako vědomě vytvořily ty chuchvalce bílkovin v tamějších oceánech? Hm, to tedy klobouk dolů, asi slušnej oddíl! ()
Moje srdeční záležitost a odvážný počin na poli české sci-fi - samozřejmě v době svého vzniku. Proto 5* S dnešními filmy nelze srovnávat a raději bych se po letech znovu nedívala, nebylo by to ono. ()
Majka z Gurunu v odrastenejšom vydaní a ešte aj účes sa vydaril ako cez kopirák, či už tmavý alebo blond. Inak je to sci-fi bez efektov, bez príbehu, len ako melancholická uspávanka. Hľadanie univerzálneho lieku na všetko v brazílskom pralese prebieha hlavne formou čítania zo zápiskov, návšteva skutočného Ria film iba mierne oživí. V závere sa dočkáme srdcervúcej romantiky, aspoň tam mohol scenár vmontovať niečo zaujímavé. ()
Dějově velmi zajímavé sci-fi, jehož zpracování ale trochu pokulhává. Skloubit dohromady objevování domorodých kmenů a mimozemšťany, kteří mají důvody se o ně také zajímat, je mistrovský nápad. Špionážní linie farmaceutických firem je logická, ve filmu ale nefunguje moc dobře. U některých scén (čtení deníků) mi naskakuje husí kůže, naopak špionážní akce působí spíš směšně ("Your newspaper, mister."). Kdyby se ten námět zpracoval důstojněji, byla by to nepochybně 100% filmová událost. ()
Božidara Turzonovová jako mimozemšťanka je docela přesvědčivá. O ostatních hercích to už tolik říct nelze. Snad jen, že Zita Kabátová je fakt nesmrtelná:-) ()
Krasna mimozemstanka Bozidara, a jinak nic moc. Nudna sci-fi temer bez triku. 3- ()
Film som videl v televízii. Asi som mal zlí obraz, lebo som nemal ani tušenie o čom to je.....40%. ()
Jeden z nejlepších sci-fi filmů, nejen našich, ale vůbec. Výborný námět, skvělé herecké výkony Božidary Turzonovové a Svatopluka Matyáše. Má to myšlenku, má to děj a svým způsobem je snímek i nadčasový. Prostě klasický scifáč. Natočený sice v našich malých poměrech, ale o to světovější. ()
Vynikající režijní nápady - do role mimozemšťanky se špatnou češtinou (podle její báchorky je Brazilka, její otec byla ale Čech) obsadíme Slovenku - jo, tohle například perfektně fungovalo. Trik s přistávající vesmírnou lodí - na rok 1972 podle mě hodně, hodně dobře udělaný. Kmen odněkud z brazilského pralesa v československém filmu za Husáka - nevídaná věc... Fyzikální teorie, které tu zazněly - zajímavé, tohle si scénárista jen tak z rukávu nevytáhne. A další dobré nápady - všichni muži z cizí planety vypadají stejně, všechny ženy vypadají stejně, takže vlastně happy end, poukaz na možné extrémní praktiky farmaceutických firem v zájmu zisku - pro mě zejména po obsahové stránce příjemné překvapení se solidním potenciálem na remake. Snad jedinou výhradu mám jako laik k planetě s umělou atmosférou. Tady se musím ptát, jestli byla dřív slepice nebo vejce. Buď ji kdysi kolonizovali (o tom se Ariana nezmínila) nebo byli výsledkem evoluce, pak ale nemohli uměle vytvářet atmosféru na nehostinné, protože příliš horké planetě. Jinak vážně prima. ()
Coby kluk jsem byl filmem a jeho atmosférou úplně okouzlen, jsem moc rád, že to přetrvalo dodnes... ()
Příležitostné narážky hlavních postav na ideálnost komunistického zřízení a morálky film dost srážejí dolů. Za zmínku stojí výborná hudba Petra Hapky. ()
Reklama