Režie:
Otakar FukaKamera:
Jiří HošekHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Jan Kanyza, Eva Jakoubková, Karel Houska, Jiří Bruder, Vladimír Salač, Zdeněk Matouš, Václav Kotva, Miloslav Štibich, Dana Homolová, Jana Altmannová (více)Obsahy(1)
Do Prahy přijíždí tajuplný pan Jones, který tvrdí, že chce najít nějaké záznamy o svých předcích. Seznámí se s Marcelou, u níž začne bydlet a oba naváží milostný vztah. Jonese však zajímají spíše než genealogické věci sci-fi filmy a staré záznamy o neobvyklých a nevysvětlitelných jevech v Praze. (oficiální text distributora)
Recenze (60)
Nemam rad komentare filmu v style zvlastni ... divne - jednak to nic nevypoveda o uzivatelovi a jednak sa o filme nic nedozviem. Zase na druhu stranu citat Eodeonove litanie - to je masaker, sam sa stratim v komentari a ani neviem, co podstatne si zobrat. Rezisera Otakara Fuku si pamatam len, ze natocil Pumpari od zlate podkovy - a to bude asi aj jeho najlepsi film. Tuto vladne rezisersky rutina, kulisy plane, dialogy o nicom. A presne jak napisal fragre - tie ukazky starych vedecko -fantastickych filmov tam nemaju co hladat - skor to skodi nez pomaha : 55 % ()
Myslel jsem si že střihové filmy jsou doménou začínajících režisérů a kovaných céčkařů. Zpětně se mi ale rozhodnutí zdálo pochopitelné, protože scénář by vystačil sotva na ambicióznější kraťas. Otakar Fuka ho vycpal dlouhými ukázkami z pěti různých - a vesměs lepších snímků, ale ani tak hodinu a půl stopáže adekvátně nezaplnil. Je to škoda, protože si film udržuje lehce mysteriózní atmosféru, podporovanou slušnou hudbou a neproniknutelným Kanyzou. Na socialistický K-PAX to ale není, to by museli být oba jmenovaní jinačí borci. ()
Mě tento film mile překvapil. Díky němu vím, že mám dost velké mezery týkající se největších českých sci-fi filmů. Materiál ukázek sice byl možná delší, než samotné scény filmu, ale to mi vůbec nevadilo - pěkně to všechno pasovalo. Chvilkami by se dal tento film přirovnat k takové české Šifře mistra Leonarda. ()
Režisérská sebevražda. Otakar Fuka vykrádá sám sebe a taky další významné scény ze skvělých českých scifi. To by vůbec nevadilo, kdyby jeho Kurýr měl alespoň nějaké nosné téma. Nijak nevysvětlená báchorka o člověku z jiné galaxie je ale motivem na půl odstavce předposlední strany předrevolučních Květů, nemá vůbec žádnou atmosféru a nabízí jediné zajímavé (pochopitelně, jak jinak) pouze prostřednictvím ukázek z významných čs sci-fi. Film, u něhož ztratíte čas. ()
Veľmi originálny nápad. Dokonca aj celkom dobre spracovaný, len je cítiť, že z takéhoto námetu sa dalo predsa len dostať viac. Scenár je tak trochu chudý, akoby bol nakrútený podľa krátkej poviedky a bol umelo natiahnutý na celovečerák. Možno to chcelo doňho vtesnať ešte podzápletku navyše, napríklad ukázať bližšie paralelne aj život kuriéra. Inak ale veľmi príjemné prekvapenie a to aj preto, že som o tomto filmíku nikdy nepočul a ani v televízii som naňho nikdy nenarazil, čo ma dosť udivuje. ()
Galerie (4)
Zajímavosti (4)
- V předsíni bytu spisovatelky Vosecké visí plakáty k těmto vědecko-fantastickým filmům: Gappa (1967), Kozoroh jedna (1977), Mlčení doktora Evanse (1973), Ostrov doktora Moreaua (1977), Planeta opic (1968) a Velká kosmická cesta (1975). (Všežrout)
- Film je sestavený z velké většiny z ukázek českých sci-fi filmů. Postupně jak jdou za sebou Baron Prášil (1961), Akce Bororo (1972), Vynález zkázy (1958), Ikarie XB 1 (1963) a Muž z prvního století (1961), přičemž snímek Akce Bororo (1972) je režisérův film. (formelin)
- Původní filmový námět je dílem spisovatele Josefa Nesvadby a Drahoslava Makovičky. (NinadeL)
Reklama