Obsahy(1)
Malá Strana má půvab, který neurčuje jen její starobylá architektura. Svou zvláštní atmosférou si podmaní každého návštěvníka a svým obyvatelům vtiskne zcela jistě punc: vystihl ho mistrně Jan Neruda. Úspěšně ho v jiném století zachytil i Karel Pecka. Podle jeho povídek Buldoček, Poslední štístko pana Žorže a Garden-party s vernisáží natočili v roce 1995 snímek tři režiséři – Z. Gawlik, J. Pecha a J. Polišenský. Ti do hlavních rolí obsadili známé herce: K. Heřmánka, A. Goldflama a J. Kemra. Děj se odehrává v osmdesátých letech minulého století, jejichž dusivá atmosféra dopadá i na štamgasty malostranského hostince U černého vola a vytváří napětí v jinak celkem poklidném malostranském soužití… (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (42)
Za snahu zachytit mizející Malou Stranu i s jejími lidičkami a atmosférou dávám víc než si film zaslouží **** Pro pana Kemra to byla poslední filmová role a na natáčení ho vozili už těžce nemocného ze špitálu. Ve filmu se objevuje i spisovatel Karel Pecka, hrajícího sám sebe, na jeho neradostných knihách jsem vyrůstal... ()
"Co si to dovolujes? Ja jsem cesky basnik...." Tento film (umyslne nepisi povidkovy film,jelikoz mne jednotlive pribehy splyvaji do sebe sama,do jednoho prolinajiciho se deje) si zaslouzi aby byl hodnocen. Ne aby byl hodnocen, nybrz vsak chvalen a veleben az k samotnemu uctivani se priblizujici. Je mi uprimne lito vsech ,kteri nemohou atmosferu a krasu tohoto dila citit a nalezite ji i ocenit. Spravne to zde nekdo napsal,ze totiz Malostranske humoresky maji dusi. Hudba od Vladimira Wimmera je ta jedina spravna a k Male strane se hodici. Josef Kemr je mimozemsky. "Boze,proc dnem i noci netrestas tu havet cloveci,tu zber tekavou ,hemejrivou, ty chrchle mazlavy co z tohohle mesta vubec z celyho sveta delaj peklo, Boze jak jen se muzes divat na tohle odporne mesto proc ho nevyhladis z povrchu zemskyho,proc trpis tu sodomu, proc ji nestihnes ranou morovou ptam se te ? Dyt se na ne podivej boze co jsou to za hovada tupy, za nadoby prazdny,duty, copak,copak tohle jsou stvoreni k obrazu tvymu ptam se Te?" ()
Moje hodnocení je neobjektivní, proto jsem se dlouho vyhýbal jak hvězdičkám, tak komentáři. Měl jsem tu čest poznat osobně pana Karla Pecku, výjimečného člověka, podle jehož knihy je film natočen, seděl jsem u stolu štamgastů U černého vola a mám jako důkaz i fotku, vím, že tam pan Kemr chodil skutečně na pivo, a z FAMU znám všechny ty kluky, kteří to točili a kdoví, kde je jim dnes konec. Každá povídka je podaná jinak a asi nejméně se mi líbí Garden-Party, obě zbývající mají přesně ten feeling, tedy pocit, jaký Malá Strana a Nerudovka kdysi měly, když se tam lidi ještě znali, když tam byly hospody pro chudé umělce, a ne bohaté zahraniční turisty, a lidé tam skutečně bydleli a vídali se a povídali si, ne jako dnes, kdy jsou tam předražené kancly, a když nejsou turisti, nepotkáte tam ani nohu. Film má svou poetiku a je dnes vlastně svědectvím těch dávno ztracených let, 80. i 90., tohoto kdysi lidského místa. Kam se podobní lidé poděli a jsou vůbec ještě? Moje nejoblíbenější hláška je Nárožného povídání o tom, proč jako spisovatel detektivek na volné noze vstává ráno v pět, ačkoliv nemusí. Jinak film není ani tak o ději nebo akci, jako o pocitu (pocitech).Souhlasím s komentářem dr.fishe. ()
Jeden z nejhůře natočených filmů devadesátých let. Dokud jsem neviděl Cestu z města, myslel jsem, že horší už to být nemůže, protože takhle diletantský scénář a režie se opravdu jen tak nevidí. Skutečně velmi trapný film, který si ale zaslouží jednu hvězdičku kvůli některým hercům, kteří to přece jen částečně zachraňují. ()
Tento film mi kdysi unikl a teprve teď na doporučení kamarádů jsem si ho pustil. Hodnocení zde nevypadalo dobře, ale opak byl pravdou. Praha je dnes Babylonem, který ve spěchu a neuvážených přestavbách ztrácí svůj Genius loci. Ne všichni Prahu ale vidí nutně realisticky. Vždycky měla své kouzlo, tajemno, mystično. A tady se nám filmaři pokusili tu atmosféru přiblížit. Dobu, kdy se všichni na Malé Straně znali, zdravili se, pili spolu. Dneska se tam často ani člověk nedomluví česky. Celý film se odehrává v hospodě nebo kolem ní. Ta byla po staletí centrem všeho důležitého a proto v ní taky všichni sedí, aby o něco nepřišli. Filmaři zkrátka chtěli Prahu vidět krásnou, poetickou, trochu strašidelnou. A to se myslím povedlo dobře. Do takové Prahy bych se klidně nastěhoval zpátky. Do té dnešní ale ne...80% ()
Galerie (4)
Zajímavosti (1)
- Josef Kemr byl v době natáčení filmu již hospitalizován v nemocnici, a tak musel být na natáčení dovážen. (sator)
Reklama