Režie:
Władysław PasikowskiScénář:
Władysław PasikowskiKamera:
Paweł EdelmanHudba:
Jan DuszyńskiHrají:
Ireneusz Czop, Maciej Stuhr, Jerzy Radziwiłowicz, Andrzej Mastalerz, Zbigniew Zamachowski, Danuta Szaflarska, Zuzana Fialová, Wojciech Zieliński (více)Obsahy(1)
Franciszek (Ireneusz Czop) prichádza na návštevu rodnej dediny po dvadsiatich rokoch emigrácie. Brat Józef (Maciej Stuhr) ho víta zdržanlivo. Ožíva medzi nimi dávny spor, lebo Franciszek opustil hospodárstvo a neprišiel ani na pohreby rodičov. Po niekoľkých dňoch však starší brat zisťuje, že dedina je nepriateľsky naladená voči Józefovi. Ten totiž otvoril tabuizovanú tému siahajúcu do dávnej minulosti... (Flego)
(více)Recenze (87)
Film, ktorý každý Európan musí vidieť. Sebareflexia Poliakov, na ktorú Slováci, Maďari, Ukrajinci, Rusi, Bielorusi, Juhoslovania a mnohé iné národy vraždiace v minulých storočiach Židov (a zaberajúci ich majetky) dodnes čakajú. Na koľkých nehnuteľnostiach a pozemkoch na Slovensku dodnes leží židovská krv? Stačí si otvoriť zoznam arizátorov stránky Ústavu pamäti národa. Živnou pôdou k nenávisti voči židom bola takzvaná teológia náhrady, ktorá hovorí že úlohu Židov prevzala cirkev a ich úloha skončila. Tento názor prevládal najmä medzi bigotnými rímskymi katolíkmi (česť výnimkám, ktorí Židov chránili), aj keď silný antisemitizmus sa nájde aj v dielach Martina Luthera. Dochádzalo k masakrom židovského obyvateľstva pod rúškom náboženstva. Tvrdilo sa, že Židia zabili Ježiša. I keď Peter, Pavol, Jakub, Mária boli čistokrvní Židia, rovnako tak ako sám Ježiš. Samotné kresťanstvo vzniklo v Jeruzaleme po Letniciach medzi Židmi. Židia samotní nemali právo v dobe smrti Krista právo vykonávať trest smrti - toto právo mala len Rímska ríša od doby vlády Heroda Veľkého, aj keď s ukrižovaním mnohí (no mnohí nie) Židia súhlasili. Film zároveň ukazuje konflikt medzi katolíckym farárom, ktorého svedomie je čisté, a jeho postoj k pravde je spravodlivý, a zúrivou masou huckanou mladším antisemitským rímsko-katolíckym farárom. V histórii nič neznáme, stačí si spomenúť na masového vraha, antisemitu a zároveň farára Tisa, alebo chorvátskych katolíckych mäsiarov v Jasenovaci. ()
Tak trochu ,,Habermannův mlýn " po polsku, ale ještě možná o něco mrazivější, protože se odehrává v současnosti, byť se vrací až k oné habermannovské etapě evropských dějin. Nevšední ochota bez iluzí nahlédnout nepěknou polskou antisemitskou minulost. Bohužel film pravdivě mluví nejen o minulosti, nýbrž i současnosti polské společnosti. Nejde pouze o vztah k Židům a k holocaustu. Ve filmu jsou dva - pro nás Čechy možná těžko postřehnutelné - drobné, avšak výstižné epizody. Bratr Františka Kaliny v hospodě pronese větu, že vždy fandil Lechu Walesovi. Je za to partou opilých vesničanů zbit. jansá narážka na obtížné vyrovnávání se s komunistickou minulostí a vztahem k režimu na straně jedné a jeho aktivním odpůrcům na straně druhé ( ostatně, sám F.Kalina se ve filmu vrací z exilu, do něhož kdysi odešel z politických důvodů jako člen Solidarity). Postavy obou kněží ve filmu ukazují na možný rozdíl a rozpor v přístupu ke kněžskému povolání. Starší kněz, místní farář, je veskrze postava kladná a takto nějak si představuji nositele kněžské služby. Druhý kněz, mladší, čekajcí, až jeho kolega odejde na odpočinek, aby si konečně mohl farnost uspořádat k obrazu svému (nikoli božímu...), je postavou vysoce odpornou. Bohužel, i takoví se prý v Polsku najdou. U našich severních sousedů netřeba diskutovat o tom, zda Bůh je či není. To není téma. Podstatné ve společenském diskursu je, jakou roli má církev ve společnosti zastávat, jak se má vůči jejím členům, a v Polsku tedy svým členům, chovat. ()
Veľmi dobrý film, ktorý urobil v Poľsku pekné haló a herci ako aj tvorcovia filmu sú mnohými považovaní za vlastizradcov. Trochu ma však zarazilo ako dlho trvalo hlavným postavám kým prišli na to ako to vlastne bolo v skutočnosti so židmi v ich dedine. Myslím, že väčšine ľudí to došlo už niekde za polovičkou filmu. Ten záver bol zaujímavý, aj keď dosť nejasný, ale veľmi sa o ňom nerozpisujem, aby som neprezradil koniec filmu. Začiatok mohol byť aj svižnejší, ale z miestami až hororovej atmosféry filmu mi naskakovala husia koža. ()
Sebareflexia Poliakov podaná vo veľmi kvalitnom filme. Výborné skĺbenie minulosti s prítomnosťou, zaujimavý scenár, skvelé herecké výkony a podmanivá hudba. To všetko tu nájdete. Objektívne to nie je za 5, ale vzhľadom ku kontroverznej téme tu jednu hviezdičku kľudne pridám. A z histórie dobre vieme, že Nemci a Poliaci nie sú jedinými ktorí majú na rukách židovskú krv. 5* (9/10) ()
60%. Je třeba zabít Sekala, zapomenout a nic fimového v zahraničí nerozjíždět. Společenské reálie nejmenované české vesnice jak vyšité. Pardon, tentokrát polské vesnice, kurňa! ***My už tady, už žádný židáky přece nemáme, KURŇA!!! ()
Reklama