Režie:
Oliver StoneHrají:
Oliver Stone, Alan Shearman, Jim Ward, Chris Cox, Alex Veadov, Mark Jeffrey Miller, Franklin D. Roosevelt (a.z.), Herbert Hoover (a.z.) (více)Epizody(10)
-
Druhá světová válka (E01)
-
Roosevelt, Truman a Wallace (E02)
-
Atomová bomba (E03)
-
Počátky Studené války (E04)
-
Padesátá léta: Eisenhower, bomby a třetí svět (E05)
-
JFK – na pokraji zkázy (E06)
-
Štěstěna odvrátila tvář (E07)
-
Vzestup spravedlivých (E08)
-
Americký triumfalismus – Nový světový řád (E09)
-
Věk teroru (E10)
Obsahy(1)
Jako režisér a producent zůstal Oliver Stone věrný své pověsti kontroverzního tvůrce i ve střihovém dokumentu, který se v deseti hodinových dílech věnuje některým aspektům moderní historie USA. Spolu s britským scenáristou Mattem Grahamem a americkým historikem Peterem J. Kuznickem nabízí publiku kritický pohled na USA jako velmoc sledující napříč nejrůznějšími dějinnými situacemi – od 2. světové války po současnost – vlastní dobyvačné a ziskuchtivé cíle. Ze seriálu uvádíme třetí díl, věnovaný atomové bombě, a desátý díl, zabývající se přístupem prezidentů Bushe a Obamy k válce proti terorismu. (MFF Karlovy Vary)
(více)Videa (8)
Recenze (137)
Neuveriteľne dobré dielo. Oliver Stone je jeden z Američanov na tom správnom mieste. Svoju vlasť nevidí len skrze falošné a nadradené vlastenectvo a uctievanie 50 hviezdičkovej vlajky, ktorá visí aj na verejnom záchode. Už prvá časť z druhej svetovej vojny ukazuje trefne americké záujmy, ich predstieraná nestrannosť a styky s Hitlerom. Nasledujúci vývoj Stone odhaľuje tak, že sa o tom našinec a asi ani Američan veľa na hodinách dejepisu nedozvie. Osobnosť Trumana, ktorý v podstate nikdy nemal vyhrať voľby, zodpovednosť za hodenie atómových bômb, prechádzame do éry studenej vojny až k výbornej časti, kde môžeme cítiť to napätie a ako málo chýbalo do vypuknutia tretej svetovej vojny, od ktorej sme aktuálne neďaleko aj my, ľudia žijúci v roku 2016. Vidíme americkú angažovanosť v každej lokálnej vojne, Stone neodkrýva ale len zbytočnosť týchto vojen, ukazuje aj zištné dôvody, ktoré niekde viedli k boju proti diktátorovi, no inde k podpore možno ešte horšieho diktátora. Podľa toho, ako sa to aktuálne Američanom hodilo. Záverečná časť je veľkým klincom a hlavne posledné filozoficky ladené slová zamrazia na chrbáte nejedného diváka. Klobúk dolu pán Stone. ()
Serie misty obsahuje zajimava fakta a poukazuje na nepravosti americke politiky, bohuzel jeji celkovou kredibilitu shazuje Stoneova levicacka propaganda a neschopnost kdyz reknu A rict taky B. Stone si cenzuruje co do "dokumentu" da a co ucelove vynecha, dela fakta z teorii, popisuje skutky mnohych osobnosti jako by jim cetl myslenky (!). Vysledkem je nutne z retezu utrzena propaganda. Prikladem za vsechno jsou ruzove bryle kterymi nazira Stalina, nejvetsiho masoveho vraha v dejinach a zaroven nenecha nit suchou na jedinem republikanskem prezidentovi. Tuto serii bych doporucil pouze lidem kteri maji o historii 20 stoleti dostatek informaci a vlastni kriticke mysleni - mohou se dozvedet nektere casto opomijene informace. Pro vsechny ostatni je to velice nebezpecny oblbovak - asi jako pustit Fincheruv Fight Club bande 16-letych nacku a doufat, ze pochopi o cem to ve skutecnosti bylo. PS: Technicke zpracovani je nadstandardni. ()
(Po prvních čtyřech dílech - komentář se asi bude vyvíjet.) Začátek je velmi polopatické a povrchní převyprávění druhé světové, které se oproti vlastní představě nevyhýbá některým hlavním klišé (střední Evropa za druhé světové = Polsko a nic jiného). Čekal jsem víc levičácké kontroverze - tady na ní skoro není čas a nikam se nedostaneme. Pointa, že Sověti (když se jim to teda začalo hodit) udělali pro porážku Hitlera nejvíc ze všech spojenců, nepovažuju za nějak šokantní, ale tak já nejsem Američan.___Od třetího a hlavně čtvrtého dílu levičáctví a demagogie stoupají - v to jsem doufal. Bohužel na osobní (třeba pomýlenou, ale zajímavou) výpověď si to až příliš hraje na objektivitu, což mi nevyhovuje. Navíc platí, že námět každé části by vydal na desetidílný seriál a (příhodná) zkratkovitost nestačí k úplné spokojenosti. ()
Dovolím si ohodnotiť po jednej časti. Prekvapivo informačne bohaté, výstižne doplnené zábermi z filmov a najmä plné dobových záznamov rokovaní politikov. Uvidíme ďalej, snáď informačná strohosť nepodľahne demagógii ako Nemci spojencom. Videná druhá časť. Nevedel som, že Rooswelt bol taký sympaťák. Kam sa hrabú slovenskí a českí politici. ()
Režisérův závěrečný optimismus nesdílím. Vcelku ale jeho pohled nabízí velmi zralé zhodnocení, jehož audiovisuálními prameny podepřená argumentace obstojí před otevřeným publikem. Světovým antikomunismem velebená demokracie „made in USA“ má vedle těch Stonem zmíněných nebo aktuálních (migrační krize) i jiné vroubky: zatímco sovětům se mnohem silnější Car-bomba nevymkla, Yankeeové způsobili testem Castle Bravo v roce 1954 největší jadernou katastrofu od svržení bomb v Japonsku, od II. sv. v. do poloviny 70. let bylo až 16 tisíc občanů - včetně dětí, mentálně postižených a vězňů - podrobeno pokusům s fysiologickými důsledky radioaktivity (článek Count of Subjects in Radiation Experiments Is Raised to 16,000 publikovaný k 20. srpnu 1995 v The New York Times), dnes je komercionalisovaný vězeňský systém a spousta nevyřešených sociálních otázek, především ohledně rasové segregace indiánů a černochů (a kdo ví, jak bude probíhat konflikt s hispánským prvkem, který má v polovině tohoto století představovat největší skupinu obyvytel Spojených států; srv. Kateřina Březinová - El imaginario chicano, Praga, Karolinum 2014), desítky milionů občanů závisí na potravinových poukázkách… Domácí ostudu pak „řeší“ tím, že deklaratorními provokacemi tlačí Rusy do mohutného přezbrojování. Sniper Nicholas Irving poukazuje i na systematickou selekci psychicky narušených adeptů vojenské služby, kteří by u nás měli problém projít základním vzděláním, ale po několikaměsíčním cvičení jsou z nich v normální vyrovnané válce sice nepoužitelní, zato při okupacích užiteční sadističtí „hrdinové“ (vzácně odhalené mučení a znásilňování ve věznici v Abu Ghraib; k existenci tohoto typu náboru promluvil i Václav Cílek v pořadu Jak to vidí... 30. 4. 2015). A v roce 2002 nás knihou The War Against the Terror Masters, hlásící se ke staré myšlence nietzscheánského „kreativního ničení“, chtěl uhranout neokon Michael Ledeen (pozoruhodně prorocky k ní kdysi přispěl Schumpeter svojí představou o demisi kapitalismu a z Frankfurtské školy bývá připomínán především Marcuseho text Jednorozměrný člověk; tyto konotace uvádím proto, aby bylo zřetelnější, jaké antipody - nesocialistického antikapitalistu Nietzsche, jednoho z theoretických „opravářů“ kapitalismu Schumpetera, socialistického antikapitalistu Marcuse a kdovíkoho Ledeena - tato metafysicko-geopolitická strategie spojuje). Podle dostatečně komplexní výpočtové methodiky je sociální stát USA 2. největší na světě, britský pak 5., zatímco z hlediska efektivity řádově úspěšnější Švédsko zde zaujímá až 11. posici (zdrojem je analysa OECD, resp. fiskální odborník profesor Jaroslav Vostatek, jenž s touto statistickou presentací vystoupil na přednášce konané k 200. výročí narození Otto von Bismarck při Institutu Václava Klause; zveřejněno na Youtube; tento výpočet totiž zahrnuje i zfixlovanými methodikami nezahrnované různými kathegoriemi neblahého sociálního stavu garantované daňové úlevy, jimiž se vyznačují uvedené anglosaské koncepce; osobně si myslím, že nadto může také významný ukazatel představovat míra efektivity daných mandatorních opatření, protože uvolňuje-li stát nízké přímé sociální dávky, pak i kdyby nepomáhal nepřímo zmíněnou cestou, může mít in summa mnohem vyšší sociální náklady v závislosti na POČTU takto potřebných, jelikož je prostě z mnoha důvodů, především v důsledku extrémní ekonomické nerovnováhy, dysfunkční, což koresponduje s faktem prvenství anglosaských států na Indexu zdravotních a sociálních problémů, jehož záviděníhodnou úroveň představují naopak sever Evropy, Benelux a Japonsko [odpresentováno 4. 5. 2015 na ČT24 v pořadu Fokus Václava Moravce/Chudí versus bohatí]). Tolika rozporuplných podob nabyl již anglosaský kapitalismus, že nadšenecké důvěře v jeho vnitřní harmonický kurs se už snad nelze ani smát. Ať ho reflektujeme v klasické formě asketického kalvinismu, zrod z něhož mu krajně redukcionisticky a ovšemže osobně předpojatě přičítal Weber a jehož naivní metafysiku asi nejlépe jak přímo ve spojitosti s kalvinismem, tak s odkazy na Franklinovo selfmademanství vylíčila Ossowska ve své knize Měšťanská morálka (česky vydáno v překladu Svatavy Navrátilové Praha, Academia 2012), nebo s ohledem na jeho podporu klerofašistických diktatur, popř. skrze jeho současný stav, kdy je politika kapitálu internacionalizována a generuje spoustu nevyzpytatelných externalit environmentálních, sociálních či kulturních, takže zneklidňuje jak levicovou, tak pravicovou část ideologického spektra, - vždy se nám tento liberalistický sociálně inženýrský experiment vytrácí z rozumného dohledu odkud silou peněz rozhoduje o politice, kultuře, o všem, bez veškerého heilování. Zbrojí se jako dosud nikdy, zbrojí se všude a stále sofistikovaněji, přičemž každému musí být zřejmá prostá rovnice, jejímž základním východiskem je omezený prostor, že čím více je zbraní, tím jsou blíže (tedy ochutnáme vlastní výrobu). Pouze národ Yankeeů je pořád stejně triumfalisticky zahleděný a navzdory obezitě, školství a věrohodnosti jeho tolikrát demaskovaných representantů přesvědčený o své výjimečnosti a odpovědnosti za svět. () (méně) (více)
Galerie (21)
Zajímavosti (13)
- V epizodě se objeví záběry z filmu Pan Smith přichází (1939). (Duoscop)
- V epizodě se objeví záběry z filmů Ivan Hrozný II. (1945), Pahorek Pork Chop (1959), Mandžuský kandidát (1962), Líbej mě až k smrti (1955), I Was a Communist for the FBI (1951), Muž v šedém flanelovém obleku (1956), Godzilla (1954), Bitva o Alžír (1966), Na břehu (1959) a Dr. Divnoláska aneb Jak jsem se naučil nedělat si starosti a mít rád bombu (1964). (Duoscop)
- V epizodě se objeví záběry z filmů Zrození národa (1915), Rambo III (1988), Kings Row (1942), Salvador (1986), Bojové nasazení (1986), Nebeská brána (1980), Den poté (1983), Soukromá válka pana Wilsona (2007) a Wall Street (1987). (Duoscop)
Reklama