Režie:
Jurij OzerovHudba:
Jurij LevitinHrají:
Sergej Nikoněnko, Vladimir Samojlov, Jan Englert, Fritz Diez, Larisa Golubkina, Barbara Brylska, Daniel Olbrychski, Vasilij Šukšin, Vladimir Koreněv (více)Obsahy(1)
Pětidílná epopej Osvobození byla natáčena bez ohledu na rozpočet, aby bylo dosaženo maximálních historických i technických detailů. Například tanková bitva u Prochorovky byla natáčena dva měsíce. Dokumentární materiály ze sovětských, amerických, britských, německých a francouzských archivů ve spojení s hraným filmem vytváří unikátní divácký dojem. Ve filmu vystupují pouze reálné postavy a samotní vojenští poradci byli účastníci 2. světové války.
Jednotlivé částí: Osvobození I - Ohnivá duha (1967)
Osvobození II - Průlom (1968)
Osvobození III - Směr hlavního úderu (1970)
Osvobození IV - Bitva o Berlín (1971)
Osvobození V - Poslední úder (1971)
(oficiální text distributora)
Recenze (84)
Na čsfd je úžasné, že sa tu dá dobre zasmiať. Na komentároch špeciálne. Napríklad lubica1995 k tomuto seriálu píše: "Ťažko pridať hviezdičky. K vojnovým filmom mám rešpekt. Ale k Americkému pohľadu na ne....nie." Tak epopej natočená v roku 1969 v Sovietskom Zväze má vraj americký pohľad... Zaujímavý názor. Ale inak som čakal viac propagandy a bol som prekvapený veľkou kvalitou, precíznosťou, pekne sa tu dopĺňajú hrané scény s archívnymi. Našťastie to bolo točené už v období destalinizácie a tak tu nie je fúzatý tyran zobrazený ako neohrozený macho. Hoci k tomu, že nevymenil svojho syna za maršála nebolo povedané to hlavné. On síce povedal: „Nehodlám vymeniť vojína za poľného maršála. Nemám syna menom Jakov.“ Ale v skutočnosti nešlo o vojenský počin, len jednoducho svojho syna nemal rád, pretože si vzal za ženu židovku. Keď sa o tom Stalin ako zarytý antisemita dozvedel, zúril tak, že sa labilný Jakov v tom čase pokúsil o samovraždu. Guľka z jeho pištole ho len poškrabala, čo Stalin okomentoval len slovami: „Ten neschopák sa nedokáže ani zastreliť.“ ()
Ták sovětské... ~~~ Jde o taký filmovější pětidílný pokus o dokument ze sovětského pohledu. A aby to bylo zajímavější, je to až příliš protkáno sovětskými žvásty, pohledy na trpící rusy a tak nějak ignoraci západní fronty. Vystihuje to např. začátek Stalinovy věty "Bitva o Dněpr je z pohledu vojensko-politického..." nebo vyobrazení vylodění spojenců u Normandie jen pár několikavteřinovými historickými záběry bez válčení, takže oproti smrtím Rusů to vypadalo jak procházka růžovým sadem, nebo při bitvě o Berlín pochvala jakéhosi politruka generálem za to, že fotí vojáky na nové stranické průkazy :) Některé dialogy postav byly až trapně naivní. Stejně tak byla dost rušivá ta ruská ošetřovatelka, která se náhodně objevovala e filmu a smysl to nemělo žádný, snad jen krom upíchnutí jakési manželky, dcery nebo milenky režiséra. ~~~ Jako průřez východním tažením to není zlé, jen se musíte umět oprostit od hodnoučkého Stalina a proradného Roosevelta se Churchilem - prostě pokus o jakýsi filmovější děj a vyobrazení postav je poněkud směšný. Nicméně fandové sovětské techniky a nějakých těch zbraní by mohli být nadšeni, v měřítku více než hojném tu uvidí mnohé v pohybu. ~~~ PS: Český dabing ne-Rusů žalostný, jak opožděný simultánní překlad, taktéž mi unikal smysl zobrazování částí filmu v černobílé barvě a částí barevně, nehledě na stranu konfliktu, asi nějaký umělecký záměr. ()
Klady: Velmi rozšafné a rozpočtově náročné, herecké výkony dobré, prostřihy do zahraničí zajímavé a k věci, velmi srozumitelné. Zápory: komunisty posraný scénář, zkreslování historie, Němci i západní spojenci zesměšňováni, baťuška Stalin vykreslen jako velký stratég, přitom historie ukázala, že to byl i ve vedení války pitomý nezodpovědný zločinec. Vše co o tomto velkofilmu šlo napsat, napsal flanker a jiní. Jen bych vypíchnul velmi zajímavě a naléhavě podanou úlohu ruských zdravotnic, působí tu jako takové světlušky, kterým snad jediným zůstalo kus citu v té apokalypse. Pak se mi velmi líbil Žukov, snad je i reálný, nevím. Velmi opatrně nabízí vrahovi Stalinovi svá skutečně strategická řešení. Je si vědom, že úspěch i neúspěch operací pro něj může znamenat gulag nebo kulku. ()
Divím se! Divím se hodně! A čemu, že se to vlastně divím? Nikdy by mně nenapadlo, že budu koukat na něco rusko-německého a ještě ke všemu, že mi to hned přibyde do mé sbírky DVDíček, ale tohle je opravdu velmi povedené. V roce 1969 se podařilo natočit něco extra. Osvobození! 5 dílný seriál s prvky dokumentu. Všechno je vymazleno do detailu. Když jde o historická fakta, tak super. Nejsem historik, ale o druhou světovou válku se celkem zajímám a tady bych řekl, že to v ničem nelže. Na bojišti je to také perfektní. Velmi dobře natočeno a především velice realisticky a hlavně to má dokonalou atmosféru. Jediné co mi vadilo, tak byli dialogy o taktice. Jako jo, musí to tam být to každopádně, ale pokud to tam bylo, tak to byla nudnější pasáž, ale dalo se to skousnout a hlavně to prostě k tomu patří, tudíž neudělám nic. První díl mně až tak nebral, to je fakt! Potom ale přišli další díly a přibývalo scén z bojiště. Zejména tedy 5.díl byl super. To zatopení metra mně vážně dostalo. Na to, že v tom hráli Rusové, tak to byli docela sympaťáci. Natočit remake Osvobození, tak kdo ví, ale možná by z toho bylo nové Bratrstvo neohrožených. Když si vzpomenu na základní školu a potom na střední školu, kdy jsme probírali druhou světovou válku z těch nudných nějakých učebnic, tak to bylo hrozné. Kdyby tohle místo těch učebnic pouštěli, tak by učitelé udělali líp!!! ()
Přiznám se, že jsem vydržel pouze první díl. Tento způsob vyprávění je už dávno přežitý. Z vojenské operace vidíme jen útržky, zato drama je to obrovské. Rozervaní bloudící vojáci, oficíři i zdravotní sestry běhají po bojišti, není nikoho, kdo by Němce zastavil. Nakonec to přeci náckové projeli, jen nevím tedy kdo střílel. Ne prostě to nedávám. 40% ()
Galerie (14)
Photo © Mosfilm
![Osvobození - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/000/190/190279_fced12.jpg)
Zajímavosti (21)
- Příprava filmu byla konzultována se stovkami odborníků a účastníků bojů. Na německé straně byl jedním z konzultantů plukovník NNA Job-Wilhelm Henning Dietrich von Witzleben, prasynovec polního maršála Erwina von Witzlebena, jednoho z účastníků „spiknutí generálů“ 20. července 1944, za Polsko radil polský plukovník, účastník druhé světové války Zbigniew Załuski. (sator)
- Scénář prošel v průběhu natáčení vážnými změnami, které žádala KSSS. Jednou ze změn v průběhu série bylo vyobrazení Stalina. Další podmínkou bylo zamlčení Vlasovova jména. (Spinosaurus)
- Pro natáčení v pozadí nařídil ministr obrany SSSR maršál Rodion Malinovskij vyčlenit asi 100 dalších sovětských tanků T-55, které byly jednoduše přemalovány, aby vypadaly jako německé. Poválečné vybavení sovětské armády v hromadných epizodách je však snadno identifikovatelné. Některá obrněná vozidla použitá při natáčení se ve skutečnosti nemohla zúčastnit bitev, protože se začala vyrábět mnohem později, než byly ukázány události – například střední tank T-34-85 s dlouhou hlavní a 85mm kanónem se nemohl zúčastnit v bitvě u Kurska, součástí vojska se stal až na jaře příštího roku 1944. Ale kvůli nedostatku provozuschopných vozidel dřívějšího modelu je to T-34-85, který je stálým účastníkem sovětských filmů o válce, včetně těch o jejím počátečním období 1941–1942. Také v některých scénách můžete vidět tanky IS-3, T-62 a samohybná děla SU-100. Celkem se do natáčení zapojilo asi 150 tanků. (sator)
Reklama