Režie:
Robert AldrichScénář:
A.I. BezzeridesKamera:
Ernest LaszloHudba:
Frank De VolHrají:
Ralph Meeker, Albert Dekker, Paul Stewart, Juano Hernandez, Wesley Addy, Marian Carr, Marjorie Bennett, Mort Marshall, Cloris Leachman, Robert Cornthwaite (více)Obsahy(1)
Drsňák Mike Hammer (Ralph Meeker), losangelské súkromné očko, jednej noci zvezie Christinu Bailey (Cloris Leachman), vystrašenú mladú ženu, ktorá bežala po ceste. No Mikovo auto je vytlačené z cesty neviditeľným gangsterom, vyvlečú ho z auta a Christinu mučia, no žiadne informácie z nej nedostanú. Tak gangstri oboch vložia naspäť do auta a zhodia ich z útesu. Hammer sa preberá v nemocnici. Velda (Maxine Cooper), jeho sekretárka, mu oznámi, že Christina je mŕtva a Pat (Wesley Addy), Mikov priateľ policajt, mu radí zostať mimo tohto prípadu, no Mike si myslí, že by to mohol byť veľký prípad (znamenajúci preňho veľké peniaze), pretože je do toho zapletená FBI. Mike, Velda a Nick (Nick Dennis), Mikov kamarát automechanik, začnú vyšetrovanie v nádeji, že zistia, prečo bola Christina zavraždená... (matriosa)
(více)Videa (1)
Recenze (70)
Temný a pohlcujúci krimi thriller. Dejová linka ma vtiahla už od prvých minút, snímok ma uhranul svojím mystériom a nastolenými otázkami, pričom vysoko nasadené tempo príbehu vydržalo po celý čas. Je koncipovaný ako napínavé vyšetrovanie záhadnej nešťastnej udalosti z úvodu snímku, ktorého výsledky postupom času pridávajú nielenže nové mŕtvoly, ale hlavná postava začína odhaľovať aj oveľa nebezpečnejšie a desivejšie pozadie celého prípadu. Musím poznamenať, že táto noirovka disponuje aj decentnými erotickými scénami (v úvode), čo je v tomto žánri dosť neobvyklé. Škoda toho záveru, mohlo to byť celé viac dovysvetlené. 80/100 ()
Velice podivný noir, který se skoro celou dobu tváří jako normální, seriózní věc a nakonec z toho vyleze taková magořina. A taky mi scházela pořádná femme fatale. Nutno ovšem uznat, že film má několik výborných momentů (hlavně oblíbené facky hlavního hrdiny) a taky poslední čtvrthodinu, která byla atmosférou (obsahem už nikoli) naprosto skvělá a nemálo připomínala Hitchcocka. ()
Kiss Me Deadly je řešením tolik vzývané rovnice "film = zábava" a tudíž perfektní prostředek k ukrácení dlouhé chvíle, při níž divák nechce být zatěžován jakýmikoli přesahy a přitom chce zůstat myslící bytostí. Nenadchne hloubkou myšlenek či hutností psychologických portrétů postav, avšak uchvátí přísně logickou stavbou vyprávění a postupnou gradací napětí. Kiss Me Deadly je film, jehož podstatou je naprosto čistý... příběh (nebo lépe řečeno "story"). Je to film z počátků atomového věku, těžící z atomového neznáma, mystéria pro obyčejné lidi té doby naprosto nepochopitelného. Těží se z onoho (pro film vděčného) Krišnovsko-Oppenheimerovského "Stávám se smrtí, ničitelem světů". Předlohou byl brakový román a tomu odpovídá celková atmosféra tohoto filmu. Jako upřimně řečeno, celý ten film je hrozná blbost, kde se pořád jezdí autem, někdo se zabíjí, někdo se vyslýchá... Ale moc hezky se na to kouká a podléhá oné atmosféře nasycené jakousi perverzní svůdností. (3 a 1/2*) ()
Soukromý detektiv Mike Hammer, drsňák, ranař a casanova v jedné osobě, naloží na opuštěné silnici stopařku, co utekla z blázince. Za chvíli se je oba někdo pokusí zabít. Stopařka nepřežije a Mike se rozhodne přijít celé záležitosti na kloub. __ Hodně zajímavý, neotřelý a místy dosti bizarně natočený noir, který nenesl mnoho typických prvků tohoto žánru, ale to rozhodně nebylo na škodu. Stylizace byla skvělá, atmosféra některých scén přímo vynikající, příběh byl zamotaný, napínavý a ani chvilku nenudil a navíc tu byl docela slušný počet mrtvol :-) ()
Film Noir se objevuje v Americe začátkem 40. let s divácky úspěšnými filmovými adaptacemi románů tzv. drsné školy, vyznačujícími se společnými prvky (především osamělý hrdina (detektiv, očko) a osudová žena, motiv zločinu, šílené lásky, komentování děje vypravěčem, retro sled událostí, literárně stylizované dialogy...). Přestože jej nelze označit jako samostatný žánr, jenž právě v první polovině 50. let vrcholí množstvím žánrových podob a jejich kombinacemi (krimi, detektivka, gangsterka, melodrama, docudrama, boxerský film, novinářský film a jejich vzájemné fůze) a jeví se tedy jako mezižánrový filmový styl, lze u něj vysledovat určité konvenčně zastoupené znaky (šerosvit, low-key svícení, subjektivní kamera, extrémní úhly záběru ad.), ovšem v závěru je hlavním pojítkem filmů Noir jejich originální atmosféra. Aldrichův Kiss Me Deadly je detektivka s klasickým hrdinou, soukromým očkem Hammerem (vytvořeným brakovým spisovatelem Mickey Spillanem), který na vlastní pět rozplétá "od lana k provázku, od provázku k nitce..." souvislosti nenáhodných úmrtí, vedoucí k podivnému objektu Pandořiny skříňky a nakonec se dočká i jejího fatálního otevření. Bombastické finále je pak předzvěstí nejen mýtického zničení civilizace, ale i centrálních znaků koncepce Filmu Noir, který tímto snímkem, coby filmovým mezníkem, dosahuje svého vrcholu. Va-va-vům! ()
Galerie (56)
Photo © Metro-Goldwyn-Mayer (MGM)
![Líbej mě až k smrti - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/446/161446503_281625.jpg)
Zajímavosti (14)
- Claude Chabrol uverejnil v periodiku Cahiers du cinema úvahu nad budúcnosťou filmov noir. Predpovedal, že kriminálny film sa zbaví kompletne svojich koreňov a konvencií. Prvý náznak tohto stavu videl už v tomto filme. Napriek tomu, že sú všetky žánrové elementy prítomné, ako detektív, gangstri či femme fatale, schovávajú sa niekde naboku a film je celkovo o niečom, podstatnejšom a hlbšom - o smrti, strachu, láske a zdesení. Chabrol označil dielo ako kriminálny film zajtrajška. (Biopler)
-
Aj keď je v titulkoch Victor Saville uvedený ako výkonný producent a režisér Robert Aldrich len ako producent, v skutočnosti mal Aldrich úplnú slobodu pri natáčaní, jeho kontrakt totiž znel, že má úplnú kontrolu nad svojim filmom, z čoho vyplýva, že ho nemohol obmedzovať žiaden zástupca štúdia.
. (beso74)
- Kefauverová komisia, špeciálna jednotka vytvorená v USA na vyšetrovanie organizovaného zločinu, označila tento film v 50. rokoch minulého storočia ako najvážnejšiu hrozbu pre americkú mládež. Práve preto sa režisér filmu Robert Aldrich rozhodol medzi nezávislými filmármi rozbehnúť kampaň za slobodu slova. (beso74)
Reklama