Režie:
Jean-Luc GodardScénář:
Jean-Luc GodardKamera:
Raoul CoutardHudba:
Paul MisrakiHrají:
Eddie Constantine, Anna Karina, Akim Tamiroff, Howard Vernon, Jean-Pierre Léaud, Michel Delahaye, Valérie Boisgel, Jean-Louis Comolli, Christa LangObsahy(2)
Tajný agent je pověřen likvidací diktátora. Francouzské vědecko-fantastické podobenství. Inspirací k filmu Alphaville byla pro Godarda básnická sbírka "Město bolesti" Paula Eluarda, jenž píše: "Čas hovoří slovy, jako je láska." Alphaville je hlavním městem galaxie, z něhož vše řídí superpočítač Alpha 60. Láska je zde zakázána, a spolu s ní všechny emoce a přesahy exaktního myšlení. To vše ve "vyšším zájmu", čas byl redukován na současnost, spojení s minulostí bylo zničeno profesorem Vonbraunem. Tajný agent Lemmy Caution přijíždí do Alphaville, aby v zapalovači přinesl onen prométheovský oheň v poznání minulosti a poezie, který by zničil toto technokratické přežívání.
Hlavní postavu agenta Lemmyho Cautiona ztvárnil Eddie Constantine, který byl v té době hvězdou francouzských béčkových gangsterských filmů.
(Česká televize)
Recenze (132)
Vo filme Alphaville Godard strieda viacere žanre.Ci už je to sci-fi,film noir ale nevyhne sa ani lahkej parodii na gangsterku.Alphaville môžeme uchopit ako podobenstvô totalitnej moci,len tu nevladne diktator ale stroj Alpha 60.Pre niekoho možno antidivacky film,ktory však zastava vo filmografii JL Godarda zaslužene popredne miesto.8/10 ()
Na tomhle filmovém dílku si pochutnal čas. Kdysi možná klasika, dnes vyčpělá nuda. ()
Lemmy Caution je postava akčního agenta v sérii pěti (nebo šesti) románů Petera Cheyneyho (všechny vyšly v češtině a je to v podstatě oddechové čtení). To ovšem nelze tvrdit o filmu Godarda, který vyžaduje koncentraci diváka a ne všechno je napoprvé k pochopení. Ale rozhodně stojí za shlédnutí ()
Úžasná dystopická sci-fi noirová detektivka; s přesahem hodným Zamjatina a Huxleyho. ()
Tento shit (a za tímto označením toho filmu si stojím) od odpadu zachránily občas se mihnoucí hezké holky, v čele s krásnou Annou Karinou a občas zajímavé záběry kamery. Nicméně celkově je to ztráta času. Film prostě dnešnímu divákovi nemá co nabídnout - scénář totálně o ničem, technika a sci-fi prvky mnohonásobně překonány, zbytek je pouhé bláznovství... ()
Velmi zajimavy snimek.. Nabizi se mi prirovnani s romanem 1984 - spolecnost se ridi (z pohledu divaka) naprosto absurdnim zakonem logiky - popravy se delaji za to, kdyz clovek dela neco nelogickeho.. Treba place, kdyz mu umre manzelka - copak je to logicky cin? Ale kdybych mela rict, proc me film zaujal, parafrazovala bych z filmu - neni proc, je jen protoze. ()
#25 The Criterion Collection - http://www.criterion.com/films/207-alphaville ()
Nezapomenutelny zazitek s mluvicim vetrakem. ()
Absolútna strata času s nezmyselnými scénami, ktoré síce majú časovú postupnosť a robia aj nejaký príbeh... ale nefunguje to ako celok a nefungujú ani samotné scény (tie sú miestami dementné). Od podobenstva sa ale nič iné čakať ani nedá, experimentálne umenie autora ktorému rozumie len on a možno nikto. ()
30%. Jiné, opačné, nečekané, nezvyklé, mužské a vědecky pošpiněné. Žena jen mladá, úslužná, odevzdaná, ve službě. Myšlenky postav nehluboké a recyklované. Občas nápovědy natvrdo, přímo na taháku. Logiku scén podřizuje účelu. - Umění prý je jít rovnou k věci a předat myšlenku krátce a výstižně. Cestou je i vyvolat stud diváka, že nechápe umění. Myslím, že Lynch pochopil, že divákovi lze předat i smysl filmu a ještě ho může pobavit. Godarda zachraňovala vzpoura a inteligence okolí. Ještě mne napadá, není on ten cizinec z vnějších zemí vlastně (při jeho způsobech "když se kácí les, létají třísky") pro Godarda podobenstvím Vladimíra Iljiče Lenina Uljanova? ()
Sofistikovaně chladná kombinace sci-fi a film-noir, jenž je umělecky promyšlená a přesvědčivá filmová vize stavu mysli a cítění ve futuristické utopii, která není tak vzdálená od reality. Godard úmyslně umisťuje futuristický příběh do tehdejší současnosti, čímž jednoznačně upozorňuje, že zděšení je nejen že v budoucnosti, ale i v přítomnosti. Formálně působivá filmová reflexe tehdejší doby, která je ale kompletně bez jakékoliv filmařské duše. ()
Tento Godardův snímek se zařazuje do kategorie scifi-noir (podobně jako třeba Blade Runner). Jedná se inteligentní scifi, ve kterém hrají roli spíš myšlenky než zvláštní efekty. Kdybych to měl k něčemu přirovnat, tak nejspíš k filmu Smrtihlav nebo ke Curtisovu dokumentu All Watched over by Machines of Loving Grace a možná i trochu k tomu Blade Runnerovi. Film vypráví příběh tajného agenta Lemmy Cautiona, kteří přijede z Vnějších území do Alphavillu. Alphaville je dystopické město (či země) ovládaná počítačem Alpha-60. Všechno je tady nalinkované, lidé jsou redukováni na ozubená kolečka v masivním soukolí, všechno se řídí logikou a pravděpodobnostmi. Myšlení lidí je ovládáno pomocí indoktrinace a jazyka, např. některá slova jsou zakázána. Lidé kteří se nedají začlenit do společnosti jsou zde popravováni, zločinem je zde "chovat se nelogicky". Všechno se zde pohybuje v kruzích (jako kolečka soukolí). Agent Caution zde pozná dívku, která je zpočátku taky indiktrinovaná, ale postupně začne procitat a prožívat city. Agent ten počítač nakonec zničí tím, že mu dá hádanku, která se nedá odpovědět logicky. Celý film je natočený černobíle v Paříži a jsou tu záběry na v tu dobu moderní budovy, jsou zde hezké noirové záběry, experimentální filmové postupy a výborný hudební doprovod. Na trochu symboličtější úrovni lze toto scifi vnímat jako polemika nad dominancí levostranné hemisféry (rozum, logika) tou pravostrannou (city, duše, svědomí apod), a snaží se kritizovat tu dominanci toho technokratizovaného rozumu. ()
Fakt som dosť trpela, ten hlas čo tam furt kecal (tuším, že to bude hlas tej veci čo si vravela Alpha 60) mi neskutočne liezol na nervy. Netuším o čom toto bolo ale ani to nechcem vedieť a už v živote nechcem vidieť nič podobné. Dlho som tento film skladovala na disku a nemala chuť si ho pozrieť a veru, vedela som prečo. Ale už je preč, už je dobre. ()
Viděl jsem asi 3-4 Godardovy filmy a kromě Bandy pro sebe to byly hrozné nesmysly (pro mě). Čekal jsem, že toto bude trochu normálnější ,ale nestalo se. Na druhou stranu to bylo ještě jakž takž stravitelné, ovšem dost šílené. Dost váhám, zda mám dát 3*. Spíš ne - 45%. 31.12.10. ()
Zmätočný Godardov epický film. Odporúčané iba prívržencom Novej vlny. Jean-Luc Godard sa pokúsil vstúpiť do žánru science fiction so zmiešanými výsledkami. Film je brilantný, ale nie je dobrý. Godard našiel dosť z budúcnosti v súčasnom Paríži, aby vytvoril víziu nového sveta: je to uhladená, temná a trblietavá spoločnosť, dehumanizácia je zábavná, lákavá a trochu záhadná. Moderné koridory a rampy a blikotavé svetlá sugerujú niečo takmer nadprirodzene neosobné. Ale ľudia z Alphaville sú ovládaní obrovským počítačom a bezcitnosť dokáže byť veľmi monotónna. Film bol natáčaný v noci, takže veľmi rýchlo podľahneme silne uspávacej nálade. Komiksový príbeh je teda neinšpirujúci mix sci-fi a detektívky, ktorý nikdy nedrží pokope. S Eddie Constantine ako chladným a drsným Lemmy Cautionom (jeho tvár je tak unavená a kožovitá, že vyzerá ako stará topánka); Anna Karina – tá je z robotov najžiarivejšia. O hudbu (ktorá v sebe nesie elementy paródie) sa postaral Paul Misraki. Poznámka na záver: v časopise WEEKEND z roku 1968 mal Godard úplne inú víziu dehumanizovanej budúcnosti: konzumná spoločnosť upadne do barbarstva a kanibalizmu. ()
Čas je k tomuto snímku nekompromisní. Bohužel. ()
Sofistikované myšlenky v poetickém jazyce docela ostře kontrastovaly s přímočarým a drsným chováním tajného agenda Cautiona. Tak nějak to vypadá, když se natočí sci-fi inspirované básnickou sbírkou: divné, zvláštní, zajímavé. ()
Je to více než experimentální film, v dnešní době se pomalu přibližující jakési vzdáleně blízké nadčasovosti. Jsem nesmírně vděční svému příteli, který mi o filmu dal vědět. Stejně jako u většiny věcí, musí člověk chvíli dozrávat, aby dokázal plně vnímat, vstřebávat a číst jak na povrchu tak i mezi řádky. Nádherná sebereflexe a impulz pro životní šťávu tekoucí v našich tělech i duších. Odehrává se tu právě to uvědomění a sounáležitost, které se rodí při hodinu a půl dlouhém koukání do zdi (jak psal Trellíno)...je to na krásné a dlouhé povídání u kafe a cigár ()
Další nedoceněný film na csfd ()
Vizuálně je film parádní - vystajlované postavy defilují nádhernou mizanscénou futuristických budov Paříže 60. let, několikaminutový záběr v úvodu funguje tak skvěle, že na sebe ani zbytečně nepoutá pozornost. Nepochybuju, že jako -náctiletý bych byl z Alphavillu u vytržení. Obsah snímku je ale v několika rovinách problematický, jakkoliv některé jeho významy zůstávají i dnes aktuální. _______ Film především nezapře svůj původ v éře studené války. Konflikty velmocí, tajné služby, superpočítače představují typické rekvizity oné doby. Vůbec celá špionážní dějová linka se z dnešního pohledu jeví nejen trochu vyčpěle, ale hlavně neuvěřitelně (byť se jedná o parodii): Jeden spy zničí celou vydatně profízlovanou společnost, nadto řízenou umělou inteligencí? O nesmyslné automobilové honičce nemluvě. Do podobného soudku patří záběr na rozvodnu vysokého napětí dokreslující předávání tajných zpráv nebo trochu samoúčelné hrátky s negativem. Jedním z mála fungujících vtípků z tohoto ranku je, jak si autor dělá srandu z amerických zdvořilostních frází. _______ Godard správně předpověděl, že významnější než studená válka nakonec bude vliv gigantických korporací (celý Alphaville patří společnosti Alpha 60; hlavní hrdina předstírá, že přijel napsat reportáž pro noviny Figaro-Pravda!), jež poskytnou masám kýžený spektákl od reklamních neonů až po veřejné popravy a zároveň budou panovačně eliminovat jakoukoliv rozmanitost. Za svým způsobem vizionářský se ve světle dnešního lifestylu chytrých telefonů a osobních trenérů dá označit motiv adorace vědy a techniky - byť ve filmu zobrazen opět způsobem poněkud poplatným době vzniku. Tak trochu naivně se pro současnou éru cynizmu jeví také východisko, jež Godard vidí v poezii a lásce (nemluvě o tom, že například ve filmu Blade Runner se podobný pohled podařilo vyjádřit mnohem naléhavěji a přesvědčivěji). _______ Alphaville je film, v němž řada složek bohužel neodolala zubu času (vztahuje se mj. i na soundtrack). Přesto i díky krásnému vizuálu má Godardova vize přetechnizované společnosti, která přísně trestá projevy citů, pořád něco do sebe. ()
Reklama