Režie:
Peter WeirKamera:
Russell BoydHrají:
Russell Crowe, Paul Bettany, Billy Boyd, James D'Arcy, Edward Woodall, Chris Larkin, Max Pirkis, Jack Randall, Max Benitz, Lee Ingleby, David Threlfall (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Píše se rok 1805 a Napoleon je pánem Evropy. V cestě mu stojí jen britská flotila a z oceánů jsou bitevní pole. Kapitán Jack Aubrey na lodi Překvapení u severního pobřeží Brazílie dostává rozkaz zničit francouzskou korzárskou loď Acheron, a tím zabránit pokusu přenést válku do Tichého oceánu. Střetnutí s Acheron dopadne špatně a kapitán Aubrey musí ustoupit, aby zachránil alespoň mužstvo. Naštěstí se jim podaří ukrýt v mlze, a když jsou v bezpečí, začnou loď Překvapení opravovat. Zatímco se mužstvo stará o loď, doktor Stephen Maturin ošetřuje zraněné. Je mezi nimi i malý chlapec, plavčík Blakeney, kterému musí amputovat ruku, a námořník Plaice, jemuž operuje hlavu. Loď Překvapení zakotví u pobřeží, kde dokončí nejnutnější opravy a dozví se, kdy francouzská loď Acheron proplouvala kolem pobřeží. Kapitán Aubrey ví, že musí Acheron zastavit… Dva námořníci přinesou Aubreyovi maketu lodi Acheron, z níž se Aubrey dozví její slabiny, kterých ale moc není. Vydají se opět na moře, ale Acheron si na ně počkala. Aubrey zahájí manévry, připraví pro Acheron falešný cíl a střetu se vyhnou. Aubrey dokáže manévrovat tak, že další den stíhají Acheron. Pokud by jí dohnali, mají šanci Acheron zničit. Možnost vítězství jim však znemožní bouře: zlomí se jim stěžeň, který musejí odseknout, aby se nepotopila celá loď, a v moři utone mladý námořník Warley. Kapitán Aubrey je posedlý vítězstvím, ale smůla mu nedopřává uskutečnit jeho cíl. Posádka je přesvědčena, že smůlu nosí podporučík Hollom, který sám začne věřit, že je prokletý a raději skočí do moře… Aubrey stále hodlá zničit Acheron a nedbá rad svého přítele doktora Stephena, aby se raději s posádkou vydal na cestu domů. Aubrey se přestane honit za zničením lodi, až poté, co je doktor raněn. Doktor chtěl prozkoumat ostrovy a nalézt nové neznámé živočišné druhy, ale kvůli honbě za Acheron nebyl na výzkum čas. Nyní Aubrey rozhodl, že už není kam spěchat, a doktor začne zkoumat ostrov. Při tom zahlédne Acheron a běží se svými pomocníky varovat kapitána… (TV Prima)
(více)Videa (2)
Recenze (736)
Film Petera Weira rozehrává drama o přátelství, odpovědnosti, povinnosti přecházející v posedlost. Hlavním zdrojem napětí ve filmu není samotný hon za Acheronem, ale postoj jednotlivých lidí k němu. Vidíme, jak musí rozhodovat člověk, na jehož rozhodnutí závisí životy mnoha lidí. To celé není podáváno polopaticky, ale prostřednictvím dialogů mezi kapitánem Aubreym a doktorem Maturinem, přítelem s darwinistickými sklony, spoluhráčem klasické hudby a občas i oponentem. Ztvárnění života posádky je podáno velmi přesvědčivě. Posádka věří kapitánovi, který dokáže poznat správnou hranici mezi přirozenou autoritou a nadměrnou tvrdostí. To se snaží dát poznat kadetu Hollomovi, který si nedokáže najít správnou pozici, až se stane v očích posádky příčinou všech špatných událostí. Jeho průchod podpalubím plným námořníků poté, co je jeden z námořníků potrestán za výtržnost proti němu je jednou z nejsilnějších scén. Weirova uměřenost (např. amputace ruky malého kadeta) je zásadní složkou filmu, protože divák není za pitomce. Čím se nešetří, jsou nádherné kamerové průlety okolo plně oplachtěné fregaty, přičemž se posádka chová reálně (část se stará o lanoví, někdo koná potřebu, pěšáci cvičí pořadová...). Zkráta skvěle zvládnuté prostředí, vynikající charaktery a jejich přátelství i rozepře, neskutečná kamera (průlety při klidné plavbě nebo při boji) a zvuk (tříštící se dřevo při zásazích dělovými koulemi je nezapomenutelné), naprosto neznatelné triky (bouře, zásahy) tvoří z M&C pro mne největší filmový zážitek mého života. A ještě lodě. Krásné hrdé lodě. Tohle jsem si přál od doby, kdy jsem se do vrcholného období plachetnic doslova zamiloval. ()
Tak nebláznite chlapi, osud k Vám hovorí, zostaňte v teple prístavu, nechcite do morí. Filmové prepisy historických románov su asi nejak v móde. Mne to však vôbec nevadí, ja mám historické filmy rád. Režisér Peter Weir si vzal na paškál dvadsaťdielny románový rad kníh zosnulého írskeho spisovateľa Patricka O'Briana Master and Commander . O'Brian bol údajne počas svojho života proti sfilmovaniu svojich kníh, pretože ich sám považoval za nesfilmovateľné, ale ako to už chodí, keď ste už raz a navždy z hry von, nikto na vaše želania nebere ohľady. Režisér sa samozrejme nepokúsil vopchať dej všetkých dvadsiatich románov do jedného filmu, to by bolo velmi zvláštne. Vybral si román iba jediný a to román desiaty a jeho dej presunul z americko-anglickej vojny roku 1812 do začiatku napoleónskych vojen, do roku 1805 ( spisovateľ sa asi prevaľuje v hrobe ). Hlavné postavy však zostali tie isté. Sledujeme príbeh odvážneho a uznávaného kapitána Jacka Aubreyho (Russel Crowe) a jeho priateľa, doktora Stephena Maturina (Paul Bettany) a samozrejme celej posádky lode HMS Surprise s ktorou brázdia vody južného Atlantiku. Prenasledujú francúzsku loď Acheron, ktorá je však oveľa lepšie vyzbrojená a rýchlejšia. Vzájomný boj sa blíži. Ako táto dobrodružná plavba za anglickú korunu dopadne? Lov na loď Acheron sa začína! Tak s pánom Bohom španielske krásky, teraz musíme plávať k brehom Anglicka, snáď príde ten deň, keď sa vrátime späť, príde iste ten deň, veď Boh s nami je. Dej filmu nie je vôbec zložitý, naopak, je velmi priamočiary. Na kvalite mu to však nijak neuberá. Režisér ukazuje, že v jednoduchosti je krása. A čo viac, nie je tam žiadna tisíckrát prevarená romantická zápletka. Je to naozaj výnimočné. Veľký zápor filmu pre mňa osobne však je, že vo filme nie je skoro žiadna žena, no detí je tam strašne veľa. Bolo to snáď bežnou praxou, že sa deti plavili na bojových lodiach? Pripadá mi to veľmi zvláštne. Kapitánov cieľ alebo až posadnutosť "uloviť" Acherona mi pripomína legendárny príbeh kapitána Achaba a jeho chorobnú honbu na bielu veľrybu Moby Dick. Páni! Pripíjam na manželky a milenky, ktoré sa snáď nikdy nestretnú! Kamera sa mi veľmi páčila. Detailné obrazy a celkové dobré nápady. Za kameru je zodpovedný Russel Boyd (Navždy mladý, Krokodýl Dundee), ktorému sa za toto dielo pošťastilo dostať aj Oscara. Hudba je kvalitná a nijako neruší dobrý dojem z filmu, naopak, príjemne ho dotvára. Hudba je kľudná a aj spievanie posádky nijak neprekáža, dokonca piesne posádky som si pospevoval pri rôznych činnostiach, musím priznať, že sú chytľavé. Veľmi dobre sú spracované aj námorné bitky a úžasné detaily pri nich, napríklad používanie diel a celková taktika boja a spracovanie lodí. Film ubieha v pomalom tempe, vôbec nie je zošitý rýchlou ihlou, na všetko je v ňom dosť času, v dnešnej uponáhľanej dobe je to taký malý zázrak. "Lenivosť" filmu ma vôbec nenudila. Film ponúka zaujímavé a detailné boje, ktorých však nie je toľko veľa, ponúka aj pekné zábery prírody na Galapágoch, veľmi kvalitné herecké výkony a príjemnú hudbu. Je to málo? Možno, ale mne to úplne stačilo. 85% () (méně) (více)
Znie to ako klasická námornícka filmová historka .Ale aby sa ňou skutočne tento film stal nemohol sa v režisérskej stoličke vyvaľovať Peter Weir .Ako už niekoľkokrát predtým, dokázal štandartnú hollywoodsku story prerozprávať posvojom a poriadne pritom zatriasť žánrom (napr. Svedok, Spoločnosť mŕtvych básnikov).Z toho vyplíva že sa nedočkáme klasického historického filmu ale skôr vzťahovej psychologickej drámy na pozadí Napoleonských vojen. Vo filme sú len dve(aj keď výborné) akčné scény a väčšinu času strávime sledovaním rozhovorov posádky s Aubreym alebo posádky medzi sebou alebo Aubreyho so Stephenom atď. Napriek tomu som bol prekvapený ako skvele funguje napätie aj v „hlavnej“ dejovej línii – taktický boj s nepriateľskou loďou. Tá je viditeľná len ako niečo na obzore. Bližšie a do jej vnútra sa dostaneme až v závere. Pre Weira je hlavnou dejovou líniou postava Jacka Aubreyho a jeho vzťah so Stephenom. A tu mal Weir sakramentské šťastie , že si vybral tak talentovaných hercov ako sú Crowe (Gladiátor ,L.A. - prísne tajné) a Bettamy (Čistá duša, Príbeh rytiera). Z ich výkonov bez problémov pociťujeme či už ich vzájomnú loajalitu alebo pociťovanie zrady.Zkrátnka ich vzájomná chémia funguje výborne. A pre tento vzťah je kľúčový práve ostrovček na odvrátenej strane sveta kvôli ktorému Stephen pociťuje z Jackovej strany zradu a kvôli ktorému Jack nakoniec pochopí,že sú aj dôležitejšie veci než rozkazy. Z filmového hľadiska sú scény z ostrovčeka (aspoň pre mňa) tak trochu problémom. Nie žeby boli zlé, to vžiadnom prípade.Nie sú o nič horšie než ostatné časti filmu. Len mi trochu rozbili klaustrofobickú atmosféru lode a neustáleho ohrozenia. Buď nemali byť vo filme vôbec alebo mal byť film o pol hodinku dlhší. Pretože kým som sa dostal späť do atmosféry objavili sa záverečné titulky( z tohto jediného dôvodu nedávam filmu plné hodnotenie). Z technického hľadiska sa potom filmu nedá vytknúť už vôbec nič. Producenti odklepli Weirovi 150 miliónový rozpočet takže sa nemal čoho báť. Triky vyzerajú realisticky a sem tam má divák skutočne pocit že počas búrky stojí na sťažni s Aubrym. Tie dve akčné scény sú takisto zvládnuté s Hollywoodskou veľkorozpočtovou dôkladnosťou. Neznámy kameraman Russell Boyd sa drží pri zemi a nejako sa nepredvádza, takže nijako nenarušuje príjemnu autentičnosť Weirovho opusu.Dokáže rovnako dobre zachytiť komorný rozhovor počas hrania na husliach (nezabudnuteľná scéna) rovnako drsné more všade naokolo. Weir prekvapivo najal troch hudobných skladateľov – Christophera Gordona, Iva Daviesa a Klausa Badelta. Podľa toho ako poznám ich tvorbu súdim, že Gordon (Moby Dick) mal na starosti melodické motívy, Daviesove boli husľové motívy a najväčší hudobný objav poslednej doby Badelt (Piráti z karibiku, Stroj času) mal pravdepodoble rovnako ako pri Kamenovich X-menoch na starosti monumentálne bicie.Na soundtracku pravdepodobne nebude znieť dvakrát komlexne ale vo filme skvelo dopĺňa atmosféru. Raz za čas Hollywood riskne a vyprodukuje film v ktorom nie je hlavný guľometový strih, efektné rakurzy kamery a drahé počítačové zábery ale starý dobrý príbeh, atmosféra autentickosť. Niekedy sa to podarí veľmi dobre (Smrtiaca epidémia), niekedy veľmi slušne (Peacemaker) a niekedy vôbec (Skúška života). A niekedy vznikajú lahôdky ako Master and Commander.Je dobre že sú producenti ochotný raz za čas riskovať ale s návratnosťou je to bohužiaľ aj tentoraz už horšie a podobné projekty sa oproti mainstreamu presadzujú ťažko. Takže keď je príležitosť treba si ch vychutnať. 9/10 () (méně) (více)
"Master & Commander" uhrane coby produkčně impozantní projekt, nádherně anachronický vůči dobovým trendům. Kvůli tomu sice nevyhnutelně zůstal kasovně za očekáváními a nestal se startem filmové franšízy, ale to nic nemění na tom, že jeho kvality odolávají zubu času. Obzvláště v dnešní době, kdy digitální efekty už dáno ztratily svůj wow efekt, bere zdejší umanutá autentičnost dech svou bezprostředností a fyzičností. Po vzoru knižní série, jejíž jméno film nese, se vyprávění zaměřuje na vykreslení organismu bitevní lodi a všech aspektů života napříč hierarchií její posádky. Jednotlivé peripetie pak pro zvýšenou dramatičnost představují best of událostí z dob námořních bitev. Důmyslně vystavěný scénář při tom obě linie perfektně propojuje. Stejně tak jednotlivé střihové sekvence i kamerové jízdy pomáhají mapovat topografii lodi, přičemž neustále zpřítomňují reálný rozměr mondénních úkonů i bitevní vřavy. ()
Galerie (43)
Photo © 2003 20th Century Fox
![Master & Commander: Odvrácená strana světa - Z natáčení](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/163/160163209_bb1663.jpg)
Zajímavosti (42)
- Russell Crowe (Jack Aubrey) se po čase zmínil, že snímek byl méně úspěšný, než on sám předpokládal, jelikož byl prezentován jako akční film, kdežto podle něj jde svým pojetím o film s artovým zaměřením, vyžadující více trpělivosti. Z toho důvodu byli ti, kteří očekávali akční film, zklamaní a ti, kteří by ocenili jeho zpracování, byli zase odrazeni špatným marketingem. Proto si získal mnohé obdivovatele až v průběhu času. (Tarmenel)
- Z filmu byla vystřižena scéna, v níž se doktor Maturin (Paul Bettany) udeří do hlavy o nízký trám. Údajně působila jako z grotesky. Ve skutečnosti bylo tehdy ovšem zcela běžné, že si méně zkušení členové posádky tímto způsobem opakovaně způsobovali zranění. (NIRO)
- Před poslední bitvou oznamuje Killick (David Threlfall) lékaři Stephenovi (Paul Bettany), že má v hrníčku 3 kostky. Vzhledem k tomu, že má na mysli se vší pravděpodobností cukr, jedná se o chybu. Film se odehrává v r. 1805 a kostkový cukr byl patentován až v r. 1843 Jakubem Kryštofem Radem – ředitelem dačického cukrovaru. Teoreticky by se ovšem mohlo jednat jen o chybu v českém dabingu. (jollyroger)
„Vždy ste ku mne boli láskaví.“ Nádherný, prekrásny film. Keď som v r. 2003 zašiel na túto nádheru do kina, bol som ohromený. Nech už som čakal čokoľvek, toto nie. Následne som si Master and Commander pozrel o dve desaťročia neskôr. Stále som bol ohromený. Vôbec sa nečudujem, že ho mnohí majú vo svojom osobnom rebríčku najobľúbenejších filmov. Ono je to vlastne divné, lebo je to „len“ film o tom, ako anglická bojová loď prenasleduje francúzsku a medzitým si urobia (absolútne geniálnu) zastávku na Galapágoch. Galapágy... odkedy som videl tento film, vnímam ich temer s posvätnou úctou. V skutočnosti to nie je vojnový historický film. Historický áno. Ponúka viacero pozoruhodných dobových detailov (úchvatný motív detí na palube, prípadne motív šikany medzi námorníkmi). Ale vojnový ani nie, hoc obsahuje viacero intenzívnych akčných scén (jedna je bravúrne dynamická napriek tomu, že v nej de facto k súboju vôbec nedôjde, čo je úplne šialené). Proste je to fest dobrý film s fantastickými postavami. Jasné, Crowe a Bettany spolu majú takú ozrutnú chémiu, až je neskutočná škoda, že nikdy nevznikol sequel. Ich spoločné scény berú dych. Obaja majú na svet, vojnu atď. iný názor, napriek tomu sú priateľmi. Alebo možno skôr – práve preto? Občas to ale realisticky škrípe, lebo keď to doktor jemne preženie so svojimi „nihilistickými“ názormi, kapitán má tendenciu prestať sa správať ako priateľ a začne sa správať ako drsný kapitán. I v najvyhrotenejších okamihoch ale vidíte, cítite, počuje a vidíte, že to SÚ priatelia. A tie ich spoločné hudobné pasáže... prečo je ich dočerta tak málo? Ale parádni sú všetci (mojím miláčikom je mručounský kuchár a statočný lord Blakeney). Hoc výprava pozostáva v 90% prípadoch len z lode (exteriér, interiér), kameraman Russell Boyd to predal na jednotku s hviezdičkou. Samostatnou kapitolou sú spomínané Galapágy, na ktorých by ste najradšej strávili celý film. Hudba je geniálna a vskutku diabolská. Nielen prevzaté skladby, ale tiež dunivá, prekvapivo akčná pôvodná hudba. Peter Weir trpezlivo, s bravúrou skúseného majstra vedľa seba ukladá jednu nezabudnuteľnú scénu za druhou (amputácia ruky, delová guľa, žoviálne spoločné scény večerí, samooperácia, mimikry). Skvelý nápad bol i spraviť z nepriateľskej lode temer až démonického hitchcockovského McGuffina. A TEN moment, keď si Crowe uvedomí, ako to bolo s francúzskym lekárom, tak ten je ozaj báječný. Dojemné je, že diváci na celosvetovej tržbe v kinách nechali pozoruhodných 212 miliónov dolárov. To na tak dialógový a poetický film krásne číslo. Žiaľ, rozpočet sa prehupol cez 150. Vďaka tomu film vyzerá ozaj úžasné a peniaze sú na ňom vidieť, lež vzhľadom na rozpočet tržba nemohla byť považovaná za úspech a k sfilmovaniu ďalších kníh nedošlo. V rovnakom roku mali premiéru tiež prví Piráti z Karibiku, ktorí stáli 140 a celosvetovo trhli 654. To bol neporovnateľný rozdiel. Nie som zaťažený na námorné akčné scény, skôr naopak, ale Weir v nich nasadil také ostré tempo, že som skoro spadol zo sedačky v kine. Občas je to možno trošku divné (vojak, ktorý postrelí istú postavu, sa jej neospravedlní?), ale sú to skutočne len detaily a ja naozaj ani po 20 rokoch od premiéry nevidím jediný dôvod, prečo tomuto božskému filmu dať „len“ 4*. Vlastne by som najradšej dal šesť. Áno. Šesť z piatich. Kino Považan NMnV 2003 () (méně) (více)