Režie:
Don ChaffeyScénář:
Beverley CrossKamera:
Wilkie CooperHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Todd Armstrong, Nancy Kovack, Gary Raymond, Laurence Naismith, Niall MacGinnis, Patrick Troughton, Nigel Green, Honor Blackman, Jack Gwillim, John Crawford (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Klasický příběh řecké báje o Jasonovi, který hledá pověstné "Zlaté rouno", nabízí divákům řadu soubojů s obludami jako harpyje, hydra nebo obr Talos. Proto s Jasonem musí na Kolchidu cestovat také nejlepší bojovníci v čele s Herkulem. Chrání je bohyně Héra. Ve své době byl film ceněn pro kvalitně udělané triky. (oficiální text distributora)
Videa (2)
Recenze (116)
Parádní film s naprosto geniální stop-motion. Škoda že tenhle film není tak rozšířen jako Souboj Titánů. Scénář je parádní, atmosféra zábavná, scény na lodi nenudí a postavy jsou příjemné. Co bych možná vytkl je role toho kamaráda Herkula, jeho seznámení bylo celkem dlouhé na to aby ve filmu střihl jen okrajovou roli. Nicméně scéna s titánem byla uchvatná. Jediné co mi vadí a nedovoluje dát plné hodnocení je konec, posledních 20 minut se celkme plouží, sice do zdárného finále s kostlivcema ale to předtím je spíše takový nudný výplněk. Harryhousen a jeho efekty v§bec nezestárly a byly luxusní. Pro mě zábavný velkofilm se sem tam nudnější scénou ale pozornost si zaslouží. ()
Poněkud papundeklově působící spektákl s až příliš viditelně kašírovanými kulisami, hereckými výkony i triky a speciálními efekty. Každopádně však divácky vděčné téma, byť až příliš >ryze hollywoodsky< (s ohledem na dobu vzniku z dnešního pohledu řekl bych až trošku úsměvně) uchopené i odehrané, takový prostě zábavný (spíše se tvářící >jako< - než skutečný velko-) film s partou vysmátých bohů na Olympu a jednou štrapácí lidského hmyzu za zlatým rounětem... :-) . . . Nebýt však až bujné barevnosti a širokoúhlosti obrazu, člověk by měl pocit, že hledí na film tak o třicet let starší. Dlužno ovšem přiznat, že jde o dílko docela zábavné a tak - pokud nejste až tak pevní v mytologii - je to prostě výborná, byť už časem notně poznamenaná oddechovka. . . . Tři a půl hvězdičky tedy za všechny ty mýty a kouzlo příběhu, za film jako takový však s lehkým smutkem a v dobrém rozmaru zaokrouhleno dolů... ()
Jako malej jsem měl tenhle film nahranej na videokazetě z televize a pořád dokola na něj koukal. No a jako velkej jsem nedávno přečetl práce od Michaela Granta (Zrození Řecka a Klasické Řecko), kde je samozřejmě prostor věnován také řecké mytologii a divadelním tragédiím a tedy logicky i příběhu Jasona, a tak jsem se rozhodl opět si tuto klasiku pustit a nostalgicky zavzpomínat :-) Co se týče vizuální stránky, tak ta je bezpochyby za 5* - kostýmy a kulisy super, no a triky nepůsobí nijak zastarale a vypadají líp než kdejaké dnešní počítařové trikové origie. Např. ani kostlivci ani velký bronzový muž nebo hydra nepůsobí ani v nejmenším úsměvně ... naopak docela uvěřitelně. Příběh samotný už tak silný není ... prostě standardní heroická plavba s několika nástrahami, souboji, zrádcem, krásnou dívkou a zlými králi. Velká škoda, že film postrádá druhý díl a příběh tohoto Jasona tak zůstane otevřený. ()
Pečení je radost, Hera je pečení, pojďme se tedy podívat, co velká Bohyně másla upekla v Thesálii potažmo v Kolchidě. "Kéž neprolétla, plujíc v dálnou Kolchidu, loď Argó nikdy jícnem temných Symplégad. Kéž neskácel se nikdy v lesích pélijských smrk pod sekyrou, aniž vesly ozbrojil kdy ruce reků, kteří rouna zlatého šli dobýt Peliovi!" Jak se hezky civilně k tématu vyjadřovalo obyvatelstvo obou zúčastněných zemí ještě dlouho poté, co už se po Kolchidě z Argonautů nemotal jediný (nezaměňovat Argonauty s agronomy, i když i setí a sklizně se tu dočkáme). Bájná Kolchida evidentně po ztrátě rouna přestala být tou zemí míru a štěstí, kterou bývala, když se jim tam ještě ostatky zlatého berana povalovaly. Loď Argó byla skutečně přehlídkou šampionů své doby, testosteron z toho přímo kapal. A ač mám, pochopitelně, která žena by neměla?, poměrně hodně výhrad k Iásonovi, který se nakonec projevil jako bezcharakterní hajzl (film končí akorát včas), musím uznat, že fešák to byl, stejně tak se ale rodičům povedl Pelias a Hylas a vlastně nakonec i poněkud vyšeptalý Héráklés měl něco do sebe. Médea byla jedním slovem sošná. Drak byl působivý, i když z dílny stejného tvůrce se mi víc líbil jednohlavý drak v Sedmé Sindibádově cestě. Kostlivci byli báječní, i když moje šťouravá dušička si nemůže odpustit poznatek, že mandibula na kostře jen tak silou myšlenky držet nebude a taky mi není jasné, jak může oživlou kostru poškodit meč vražený mezi žebra, že po takovém zákroku zemře podruhé (potažmo jako nemrtvý poprvé). A pak, ale to už je vyšší dívčí z logiky - kostlivci podle toho, co pronesl král Aiétés, byli to ti, kdo přišli ukrást rouno, neuspěli, protože drak je zahubil, jak by někdo takový mohl být povolán k pomstě na úspěšném zloději? Ještě tak bych brala, pokud by to bylo odčinění viny. Možná, že se tady něco ztratilo v překladu. Jenže přes to malicherné vrtání do detailů, ty triky jsou úžasné, kolos kolosální, kostlivci kostnatí, bohové božští a hrdinové hrdinní. Pohled na Olymp je stejný, jako v mém velmi oblíbeném o generaci mladším Souboji Titánů, i když Zeus zde není zdaleka tak impozantní a působí trochu jako dobrosrdečný strýček od vedle. Jedno je však jednoznačně dané. Aby byl Olymp Olympem, musí tam být aspoň jedna Bond girl. ()
Na triky bohatí film avšak neviem.. nechcem mudrovať ale pri niektorých scénach som mal pocit že tam bolo "naplácané" príliš veľa a pri iných som mal zase pocit že to mohli bez problému rozvinúť. Súboj Titanov sa mi z tohoto hľadiska zdá byť lepší ale je zase o 20 rokov mladší čo takisto robí veľa. Dalo sa na to pozrieť v pohode a nenudil som sa pri takýchto filmov by som čakal oveľa dlhšiu stopáž 100 minút to je v pohode. Vrchol filmu je záverečný súboj kostlivcov to bolo teda poriadne premakané. ()
Galerie (68)
Zajímavosti (17)
- Interiérové scény sa nakrúcali v rímskych štúdiách Safa Palatino, zatiaľčo exteriéry väčšinou neďaleko prímorskej dediny Palinuro južne od Neapola. (curunir)
- Po veľkom úspechu filmu Sergia Leoneho Rhodský kolos (1961) sa tvorcovia rozhodli zmeniť obra Talosa na živú bronzovú sochu. Vznikol tak jeden z najznámejších harryhausenových výtvorov. (curunir)
- Film sa dostal do kín v júni 1963. (curunir)
Reklama