Režie:
Alfred HitchcockKamera:
Rudolph MatéHudba:
Alfred NewmanHrají:
Joel McCrea, Laraine Day, Herbert Marshall, George Sanders, Albert Bassermann, Robert Benchley, Edmund Gwenn, Eduardo Ciannelli, Harry Davenport (více)Obsahy(2)
Alfredu Hitchcockovi se ve svém prvním hollywoodském dobrodružném thrilleru podařilo spojit aktuální téma druhé světové války s atraktivní a záměrně zcela nepravděpodobnou špionážní zápletkou. Hrdinou je americký novinář Johnny Jones, který je redakcí vyslán do Evropy pozorovat válečnou situaci, přičemž se však zaplete do složité špionážní hry, falešných atentátů a politicky motivovaných únosů. Film rozvíjí pro Alfreda Hitchcocka tak typický motiv nevinného člověka, jenž se náhodou zaplete do dobrodružství ve světě lidí, kteří mají do nevinnosti daleko. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (56)
Hitchcockovo oblíbené téma o neprávem pronásledovaném člověku mě tentokrát nechytlo, a to především kvůli hlavnímu hrdinovi. Možná to Hitch myslel ironicky, ale nenašla jsem pro to ve snímku žádný důkaz, že totiž vyslal do předválečné Evropy amerického korespondenta, který o evropských poměrech vůbec nic neví a nijak se netají, že ho ani nezajímají. Jde mu jen o to napsat dobrý článek. Ani s postupujícím příběhem se ho vyhrocená evropská situace nedotýká, stále bojuje jen o sólokapra, s malým zpestřením, že se kromě toho začne zajímat i o dívku. Takový hrdina sympatie nevzbuzuje, protože je to jen na sebe zaměřený primitiv. ____Příběh se štěpí na spoustu dalších motivů a vedlejších zápletek, čímž ztrácí přehlednost. K tomu ještě ústřední hrdina, který za začátku neslezl z plátna, najednou z ničeho nic zmizí a objeví se až ke konci. Postava důležitého holandského politika, jehož se snaží zlikvidovat nacisté, působila směšně, což se k ději nehodilo. Celé špionážní drama je vůbec podáno naivně a nevěrohodně. Trefa do černého byla až závěrečná pasáž havárie letadla. ___ Hitchcokův styl se sice nezapře, takže špionážní drama obsahuje i humorné prvky (postava lotyšského politika, kterému nikdo nerozumí – sice roztomilý gag, ale v ději zbytečný), tíseň nahánějící letadla (mnohem lépe později využité ve filmu Na sever severozápadní linkou) nebo závrať (scéna ve věži – opět mnohem lépe zpracované za pár let ve Vertigu). /18. 5. 15./ ()
Neustále sa meniace prostredie a zvraty zabezpešujú divácku pozornosť po celých 120 minút. Ťažko povedať, či takto dobrodružná záležitosť obohatená o milostnú linku je ten správny žáner pre inak vážne politické pletky. Niekedy sa závažnosť témy, napr. pri väznení starého pána, bije s akčnosťou a zábavnosťou, ale tak je to starý film a v roku 1940 bolo ešte priskoro na nejakú poriadnu reakciu na rozbiehajúcu sa vojnu. Preto Zahraničného dopisovateľa hodnotím v rámci jeho vysokej miery zábavnosti. Nikdy neviete, kam sa pozriete o pár minút neskôr a ani to vopred nezisťujte, nevedomí sa budete baviť viac. ()
Nic moc. První Hitchcockův hollywoodský výtvor asi nejvíc nasírá svou přepálenou stopáží a velmi rozkolísaným tempem, kde pohledné akční pasáže střídá úmorná konverzační nuda, přitom u Hitchcocka bývají dialogy spíš silnou stránkou, a romantické rozjímání, které bohužel překonává i obvyklý Mistrův způsob slona v porcelánu. Nebýt naopak nadstandardně dobré akce, zejména, co do kamery, dokonalá scéna vraždy s následnou honičkou v dešti a vynikající katastrofický závěr, zřejmě bych se nedostal ani k třem hvězdám. I když kdo ví, bavil mne totiž i téměř bezpáteřní charakter hlavního hrdiny, těžko říci zda to byl záměr. Nicméně protiválečnému filmu přidával zajímavý rozměr bez jinak obvyklé černobílé pachuti jasně definovaného rozdílu mezi zlem a dobrem. Viděno během Season Challenge tour 2015 ()
Snad změním názor, až uvidím lepší kopii, ale Zahraniční dopisovatel trochu trpí přílišnou délkou, překombinovaností a spoustou postav, ke kterým si člověk nemá čas vytvořit nějaký větší vztah. Nicméně závěr patří k těm nejsilnějším momentům Hitchovy filmografie (havárie letadla a proslov k Američanům). P.S. Ten uváděný Director´s cut by se měl spíš jmenovat German cut, protože v Německu film nejdřív do roku 1960 neuváděli a potom z něj vystříhali aspoň 22 minut. ()
Další z Adolfových filmů, nicméně pro mě nic extra. Film sice je parádně natočen, jako vždy, ale je šíleně roztahaný, i když herci hrají parádně a intrik je tu více než dost, tak si nemůžu pomoct ale je tu moc keců o tom kdo je špion, je tu plno dohadů, atd... Nicméně stejně jako Vražda! tu je hodně silná scéna s výslechem, opravdu zamrazí a chudák děda. A stejnak jako to bylo u Vraždy, posledních pár minut je hodně dobře natočenýc, blockbuster ze 40 let, dobře natočen, nicméně pro mě moc zdlouhavej a se spoustou zbytečných potyček. ()
Galerie (57)
Zajímavosti (19)
- Albert Bassermann, hrajúci holandského diplomata Van Meera, nevedel po anglicky ani slovo, a preto sa musel učiť svoje repliky čisto foneticky. (beso74)
- Tento film si veľmi obľúbil minister propagandy hitlerovskej Tretej ríše, Joseph Goebbels. (beso74)
- Film vznikl podle knihy „Osobní život“, jejímž autorem je novinář Vincent Sheehan. [Zdroj: Vždyt je to jen film] (Pavlínka9)
Reklama