Režie:
Alfred HitchcockScénář:
Jay Presson AllenKamera:
Robert BurksHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Tippi Hedren, Sean Connery, Diane Baker, Martin Gabel, Alan Napier, Bob Sweeney, Milton Selzer, Mariette Hartley, Bruce Dern, Henry Beckman, Alfred Hitchcock (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Mistr napětí vykresluje v tomto psychologickém thrilleru fascinující portrét psychicky narušené ženy a muže, který se ji snaží zachránit. Marnie (Tippi Hedren), notorická zlodějka a lhářka, pracuje jako sekretářka Marka Rutlanda (Sean Connery) a snaží se ho okrást. Mark impulzivně požádá nemocnou krásku o ruku a snaží se dopátrat příčin její posedlosti. Když se vinnou strašné nehody Marnie dostane až na samý okraj smrti, Mark ji v nevyhnutelném šokujícím závěru donutí postavit se čelem svým démonům i minulosti. (Magic Box)
(více)Videa (2)
Recenze (170)
Po prvním zhlédnutí převládá dojem, že po jedné každé geniální scéně následuje patero zcela obyčejným a průměrných, že Sean Connery je (v rámci tohoto filmu) příšerné poleno a Bernard Herrmann, třebaže persóna v osobním životě nesnesitelná, byl ve svém oboru nezpochybnitelným velikánem. Kdybych Hitchcocka neznal, dal bych svým dojmům za pravdu a setkání s traumatizovanou Marnie bych považoval za uzavřenou kapitolu. Takhle budu žít ve věčné nejistotě, dokud se nedostanu na kobylku každé možné interpretaci, protože vím, že v Marnie, jakožto ve zjevném vyvrcholení série mistrovských děl unikátního režiséra, který si velmi dobře uvědomoval, že "nadvláda skutečnosti nad možnostmi zůstává srdcem filmu bez srdce", má všechno svůj smysl. A k tomu mi dopomáhej Robin Wood._____Varovná poznámka na okraj: Na DVD vydání od Universalu je film bohužel prezentován v poměru stran 1,33:1 (Letterbox), ačkoli jeho původní formát je 1,85:1. Znamená to především znatelné zhoršení obrazu i rozbití mnoha zajímavých obrazových kompozic. ()
Pokud dobře počítám, je Marnie 23. filmem, který jsem od mistra Alfréda viděl, takže už jsem celkem způsobilý napsat, že vím, že Hitch to umí lépe. Dokonce mnohem lépe. Na staré dobré časy, kdy nám napínal nervy k prasknutí, si vzpomeneme jen v jediné scéně (Marnie jde loupit a v tu chvíli přijde uklízečka), jinak jde o rozvleklý psychologický dialog mezi Hedrenovou a Connerym, který je navíc podivně nelogický: Marnie je sice hezká ženská, ale není to až taková sláva, aby si kvůli tomu muž vzal ženu, která ho podvádí, lže mu a štítí se na něj sáhnout. Vysvětlete mi, co z toho vztahu Mark má? Skutečně ji tak moc miluje? Nebo ho pohání spasitelský komplex, chce Marnii za každou cenu pomoct? Nevím, nějak tomu nevěřím. Hitchcock je tentokrát víc psychoanalytický než cokoli jiného a to mi upřímně řečeno nesedí. Závěr byl ve své době nejspíš velmi šokující, ale ve zkoušce času neobstál. Dnes jsme zvyklí vídat mnohem horší věci i v některých filmech pro děti. ()
Kdo vymyslel zadní projekci, tomu by měli šlápnout na kuří oko, a tomu, kdo ji nadměrně využívá, taktéž (nemám rád honičky v autech, na koních zase ano; ale ani to tu nesedělo). Četl jsem pár komentářů; obsahují kritické k poznámky k režii, hercům, vedení příběhu, trikům (především již zmíněné zadní projekci), Conneryovské psychoanalýze atd. Všechny se mi zdají být případné. Pozn. 1: Z komentáře Faidra *** vyvozuji, že tam, kde psychoanalýza končí, skutečný příběh/život teprve začíná. I s tím souhlasím. Pozn. 2: troufalka **** nachází podrobnosti s filmem Psycho. v Marnie říká Lil: "Vždycky jsem si myslela, že nejlepším přítelem dívky, je její matka. V Psychu říká Norman: "Nejlepším přítelem chlapce je jeho matka." ()
Můj zatím nejdelší Hitchcock. Je to dost zajímavě psychologicky natočené. Chvíli trvá, než si na to člověk zvykne. Obsazení se Seanem Connery a Tippi Hedren je taky super. Film nám ukazuje narušenou ženu, o které nevíme vše a snažíme se jí pochopit. Taky tu jde znázorněno, co všechno je muž ochotný udělat pro ženu, kterou miluje, navzdory všem okolnostem. Nakonec se vše vyřeší. Některé věci mě dost překvapily. Opět tu je zajímavá hra s kamerou. "Dejte mi pušku!" ()
Film, který usnul na příliš pohodlné pohovce doktora Freuda. Napadá mne tolik důvodů, proč Marnie funguje v jednotlivých scénách (úvod, loupež), nikoliv jako celek, ale nedokážu se rozhodnout pro jeden nejpodstatnější. Možná nebylo nejlepším tahem obsazení Tippi Henders, která nepodněcuje zvědavost tak, jak to uměla oslovená, ale dobrovolně odstoupivší Grace Kelly. Možná jsou za tím problémy s upravovaným scénářem (nahrazení původního scénáristy kvůli neshodám v pojetí scény „znásilnění“). Možná Hitchcockova tvrdohlavé dodržování filmařských postupů klasického a tehdy již poněkud zkornatělého Hollywoodu (nijak oslňující zadní projekce, otřesná kresba parníku za matčiným domem, dokonce i kůň je v některých záběrech umělý). Možná nepřesvědčivé psychologické pozadí Marniiny nemoci a s tím související logické kiksy (kolem červeného křesla u svého zaměstnavatele prochází bez povšimnutí). Možná něco jiného. Film ve výsledku není až tak hrozný, každopádně mnohem horší než jsme od Hitche zvyklí. 70% Zajímavé komentáře: MIMIC, Lavran ()
Galerie (141)
Zajímavosti (22)
- V jedné ze scén se Mark Rutland (Sean Connery) snaží pochopit osobnost své psychicky narušené ženy Marnie (Tippi Hedren). Za tímto účelem čte knihu, která má v českém překladu docela bizarní název: „Sexuální úchylky zločinců ženského pohlaví“. Kniha se stejným názvem pravděpodobně nikdy nevyšla neboť jí v běžných zdrojích nelze dohledat. (Posheidon)
- Louise Latham (filmová matka Marnie) byla navržena scénáristou Jayem Pressonem Allenem - oba byli spolužáky na internátní škole v Texasu. (facojurka)
- Diana Baker (Lil) měla zakázáno přečíst si scénář, dokud se nerozhodne, zda ve filmu bude hrát. Jediné co věděla, bylo, že se jedná o Hitchcockův film Marnie s Tippi Hedren v hlavní roli. (facojurka)
Reklama