Režie:
Alfred HitchcockKamera:
Joseph A. ValentineHrají:
Teresa Wright, Joseph Cotten, Macdonald Carey, Henry Travers, Patricia Collinge, Hume Cronyn, Wallace Ford, Edna May Wonacott, Charles Bates, Clarence Muse (více)Obsahy(2)
Když přijede strýček Charlie na jednu ze svých obvyklých návštěv příbuzných do ospalého městečka Santa Rosa, začne jeho obyvatelům jedno z nejnapínavějších dobrodružství. Šarmantního strýčka Charlieho, nebezpečného zabijáka, který cestuje z Philadelphie do Californie a v patách má zákon, ztvárnil Joseph Cotten. Brzy ale jeho dříve nic netušící neteř a jmenovkyně Malá Charlie (Teresa Wright) pojme podezření, že její strýček je vrahem vdov, a smrtelná hra na kočku a na myš začíná. Jak se v průběhu tohoto skvělého psychologického thrilleru neteř postupně dobírá pravdy, nezbývá psychopatickému zabijákovi nic jiného, než svou nejmilejší příbuznou zavraždit. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (181)
Z cele Hitchcockovy filmografie je fakt zrovna tohle jeho nejoblibenejsi kousek? Vizualne a kamerou je to jeho typicky nadstandard v podobe cernobileho pohlazeni, ale obsahem to zadne extra terno neni, napeti nefunguje a hlavne se to cele uplne strasne vlece. Otravna oldschool hudba tomu taky moc nepridava. Na Shadow of a Doubt jsem narazil jako na Hitchuv ukazkovy prispevek do noir sekce, ale nutno podotknout, ze na lepsi noiry tohle vubec nema (jestli se to za nej vubec da 100% povazovat..). Zklamani, ktere si sotva udrzi slabe 3*. 5/10 ()
Opět musím psát na Hitchcocka chválu. Opět výborný thriller mista napětí. Film je 60 let starý a i přesto mě dokonale pohltil. A jak čtu z okolních komentářů tak nejen mě. Trochu mi také vadil pomalejší rozjezd a často ta šílená naivita Charliiných rodičů. Tady se přehrávání a škatulkování do jednoznačných pozic tak typické pro období vzniku filmu nezapře. To je však jen malá vada na kráse. Vše vyvažuje skvělý záporák Joseph Cotten a samozřejmě režie Alfreda Hitchcocka. Určitě právem je tento film v top žebříčku prestižního IMDb. ()
„Co to do vás dvou vjelo? Musíte se pořád bavit o vraždění?!“ - „Nemluvíme o vraždění cizích lidí. Herb vymýšlí, jak zabít mě, a já zas jeho.“ Na jedné straně film docela rychle odsýpá, nenudil jsem se u něj. Sem tam se najde i nějaký ten závan napětí, nechybí tu vcelku slušná porce humoru. No a pak je tu velmi charismatický záporák, kterému nelze nefandit…ehm, a v tom je ten problém. Postupně jsem se při sledování dostal do stavu, kdy právě „zlosyn“ byl jedinou postavou, která mě neiritovala. K rozmazleným spratkům a „creepy“ Herbiemu se postupně přidají i další a co hůř, nakonec i krásná Charlie, která je se svým morálním dilematem čím dál víc otravná, a to až tak, že přejete jejímu mužskému jmenovci úspěch. Vůbec je to tu s těmi motivacemi postav dost na štíru (např. „ne-prozření“ matky v taxíku?!). K tomu ten konec…celkově u mě převládají hodně smíšené pocity, ze kterých mi vychází nejistý průměr. „To je spousta peněz.“ - „Dlouho mu nezůstanou. Vláda mu je vezme.“ - „Proti vládě se nesmí mluvit, Rogere!“ ()
Dokonalost každým coulem. Tedy až na ten strašlivý český dabing, ve kterém to dnes odvysílala ČT2 :) Kristebože, za tohle bych fakt vraždil, tenhle typ filmu bezpodmínečně vyžaduje původní znění a titulky! Ale jinak jooo, bezprostředně po dokoukání mám jasno v tom, proč je Hitchcock jedním z mých nejmilejších tvůrců a proč má stále smysl mít doma televizi - kvůli nočnímu filmovému klubu na Dvojce. Tenhle klasický černobílý biják mi mimořádně sedl - kromě toho, že je to napínavá podívaná, je to i zajímavá sonda ze života jedné takové průměrné americké domácnosti v 40. letech - byla to vzrušující doba a při sledování filmů z té éry se zdá, jako by to od nás nebylo vzdáleno sedm dekád, ale celou věčnost - to není jen jiné století, to je totálně jiný svět. ()
Výstižný obraz maloměšťácké špíny, z níž se vylíhla hrůza jako červi ze starých hadrů. Z chrlivého lůna obyčejné (lidské, příliš lidské) americké rodiny povstane vraždící nenažranec s naivním sebe-obrazem velkého (snad dokonce dandyovského) trestajícího Zla a začne ještě trávící prchat, přičemž magnetizován bezelstným rodinným teplem se vrací do rodného hnízda, které záhy začne také polykat. Uboze a male, drkoce zuby, ze sebe souká hloupé teorie o právu Zla na trest za lidskou nedokonalost (jíž je ovšem sám skvělým příkladem) a bojí se. Okolo tiše bubří středostavovský klid, nestravitelný a přes svou grotesknost zrůdný, a jako hmyz krouží naivní strážci zákona, planoucí "láskou na první pohled", jejímž stínem zákonitě bude košatý rodinný strom s plody až příliš podobnými strýčku Charliemu. Skvěle vystavěné drama pak vrcholí dokonale ironickou poctou nehybnému klidu, líhni toho, co nakonec stráví celý svět. ()
Galerie (59)
Zajímavosti (26)
- Strýček Charlie přijel do Santa Rosy 22. nebo 23. srpna 1942. Novinové titulky hlásaly, že Brazílie vyhlašuje válku což se stalo 22. srpna 1942. (Kulmon)
- John Cotten si nebyl jist "v kraflecích" jak pojmout roli zabijáka. Šel se tedy pro radu k Hitchcockovi. Ten ho místo odpovědi vzal na rodeo se zadáním úkolu, aby mu dal vědět až v obecenstvu objeví nějakého vraha. Cotten rázem pochopil o co Hitchcockovi šlo. Vrah se prostě chová jako každý jiný. (DaViD´82)
- Jméno waltzu, který se ve filmu objevuje, je The Merry Widow Waltz. (Witta)
Reklama