Režie:
Alfred HitchcockScénář:
Brian MooreKamera:
John F. WarrenHudba:
John AddisonHrají:
Paul Newman, Julie Andrews, Lila Kedrova, Tamara Toumanova, Wolfgang Kieling, David Opatoshu, Alfred Hitchcock, Wilhelm von Homburg, Carolyn Conwell (více)Obsahy(1)
Paul Newman a Julie Andrews vytvořili hlavní role v klasickém příběhu o mezinárodní špionáži odehrávající se v době železné opony. Newman hraje světově uznávaného vědce Michaela Armstronga, který přijíždí se svou snoubenkou a asistentkou Sarah Shermanovou (Andrews) na mezinárodní fyzikální kongres do Kodaně. Tam si Sarah omylem přečte vzkaz pro Michaela a zjistí, že tajně pracuje ve službách východního Německa. Nebo nepracuje? Když Armstrong objeví přísně tajnou informaci, je pár stržen do pulsující honičky s nepřátelskými agenty. (Magic Box)
(více)Recenze (112)
Když běžely titulky po filmu, nevěděl jsem, co říct. Roztržená opona je dle mého trochu netypické dílko A. Hitchcocka. Přesto se v něm ale spoustukrát objevil jeho nedostižný rukopis. Honička autobusů mi zůstane v hlavě asi trochu delší dobu, než bych očekával. No a farmářka a její kouzelná scéna s nožem, tam je to ten starý známý Hitchcock. Pohrává si s natahováním a prodlužováním napínavých scén. A v neposlední řadě jsem byl hodně mile překvapen výkonem P. Newmana. Režie: ****; Scénář: ***; Herci: ****; Hudba: ***. Nerozhodné hodnocení překlopila na vyšší úroveň osůbka německého profesora Lindta. Dle mého maximálně přesvědčivý výkon. ()
Film, který mne sice nezaujal dějem, ale díky silnému napětí, které se podaří udržet skutečně po celou dobu filmu a skvělému režijnímu zpracování, má u mne i tak vysoké hodnocení. Nebýt podivného amerického pohledu na východní blok a tím pádem i slabší důvěryhodností některých scén pro ne-američana, tak 2 body z deseti ztrácí. 8/10 za dokonalý napínák :) ()
Roztržená opona je výborný špionážní thriller z časů studené války a hrozící atomové hrozby. Do východního Berlína přijíždí profesor a expert na jadernou fyziku v podání Paula Newmana, aby se zde přidal na stranu Sovětského bloku. Možná je však všechno jinak... Po počátečním pomalém rozjezdu se přeřazuje na mnohem vyšší rychlostní stupeň a konverzační okamžiky střídá bravurní a napínavá akce, ve které se i vědec a jeho asistentka mění ve figurky pro špionážní partii šachu. Alfred Hitchcock bývá nazýván mistrem napětí a v tomto filmu dokazuje, že si svou přezdívku opravdu zaslouží. Do hlavní role obsadil jako vždy výborného Paula Newmana a Julii Andrews, která svým výkonem vůbec nijak nezaostává za svým hereckým partnerem. Těžko říct čím to je, ale tyhle starší špionážní snímky, kdy se hlavní hrdinové musí spolehnout spíš na svůj intelekt a intuici jsou mi mnohem bližší než jejich mladší bratříčci, kde se hrdina opírá o vědecká udělátka a svou fyzickou neporazitelnost. Dnes už se takové filmy moc netočí a to je velká škoda... ()
Ano, Alfred Hitchcock měl to nejlepší za sebou, ale za těch několik napínavých scén (scéna s autobusem, na univerzitě, v divadle a na lodi) vynahrazují pomalý rozjezd. Takové filmy se už se dnes netočí, ale mají pořád, co říci a atmofsféra je nenahraditelná a má své dobové kouzlo. ()
Silne poplatné dobe, v ktorej sa podobné filmz asi tocili. Zdlhave, nepresvedcive a v zasade pomerne rychlo previdatelne. Hoci je Paul Newman fesak, tak ma jeho vykon nezaujal natolko, aby som mu uveril, preco sa podujal na tak idiotsky plan, ktory by nemohol vyjst ani nahodou. ()
Dost netipický Hitchcock, ale lepší než Topaz. Nejlepší z celého filmu je vražda na farmě a scéna s autobusy. ()
solidní napínač, jak prasaty. ()
Teda něco podobně pitomého jsem už dlouho neviděl. Pitomého a k absurdní dokonalosti dovodeného topornými herci, kulisami jak z českých papundelkových pohádek, celkovým vzezřením filmu jak ze čtyřicátých let,... Jediné, co jsem z tohoto filmu mohl brát vážně, byl tradičně kvalitní herecký výkon Paula Newmana. Zbytek mohu doporučit jedině jako zdařilou parodii a historickou zajímavost poukazující na minimální rozdíl ve stupiditě zapadní antikomunistické a východní protizápadní propagandy ()
Až na výjimky na mě Hichcockovy filmy působí zastarale, strnule a herecky i režijně nepřirozeně. Tento konkrétně jako parodie na špionážní filmy. ()
Tak tahle uboze naivní představ Američanů o životě za železnou oponou je fakt vrcholné dílo zaoceánské nevědomosti. Tajné organizace uprostřed socialistického bloku let 50. se podobají spíš paranoii samotné stalinské propagandy. K smíchu!! A navíc nuda. O to víc šokuje, že se pod to podepsal Hitchcock, a herecky že jej doplnil (tak trochu bezkrevně) právě Newman! Jedno poučení pro sympatického modrookého hezouna lze ale přece jen nalézt. Herecky se nehodí na vyjadřování emocí pomocí mimiky, dlouhé hitchcockovské záběry toužící odhalit hnutí emocí z pouhého výrazu tváře Paulu Newmanovi vůbec neseděly. Odpad to není jen proto, že existují i horší filmy. ()
Velmi dobrý pozdní Hitchcockův film, který staví především na budování napětí. Nejprve nám režisér dost pomalu (ale ne nudně) rozkrývá hlavní linii píběhu a poté postupně vytváří hustou nepřátelskou atmosféru NDR. K nejlepším určitě patří scéna s autobusy a pro mě osobně je nejpůsobivější scéna na poště v Berlíně. Jediné, co trochu kazí dobrý dojem z filmu je jeho nataženost a trochu překombinovaný závěr. ()
Nemecky nazov: Der Zerrissene Vorhang ()
Dej mi nebol uplne jasny, ale pochopila som, ze on bol spionom a snazil sa ziskat vzorec na zostrojenie rakiet. Pacila sa mi vrazda na farme a posledna tretina ked boli na uteku a stretavali rozne postavicky, ktore im pomahali, bola citit atmosfera paranoje - americania vo vychodnom bloku. Neviem aku ulohu mala v deji jeho priatelka. Film ma drzal v napati, bola som zvedava ako sa vyvinie. ()
Dokonce i "Mistr napětí" má právo na slabší chvilku a léta páně 1966 si ji vybral se vším všudy. Námět je tuctový a opotřebovaný, zápletka nezáživná a Paul tam vůbec nesedí. Snad jen poměrně rozsáhlá autobusová scéna dá vzpomenout na Hitchcockovu vrcholnou tvorbu. ()
Prvních 15-20 minut (asi tak do příletu do Východního Berlína) se film rozvijí velmi slibně, ale od Armstrongova příjezdu na konspirační farmu už je to trošku nevěrohodná π.ovina. Morálně zastaralý film, který sice nenudí a má jisté kouzlo, jinak se už ale nedá brát moc vážně. A to mi u mistra Hitchcocka přijde málo. Ptáků, psychopatů a výšek se lidi naštěstí budou bát vždycky, což o (legračně pojatých) agentech Stasi konstatovat nelze... ()
Zde několikrát chválená scéna na farmě mi připadla nechtěně komická. Když Julie Andrews coby křehotinka odtáhne 2 chlapy po podlaze a tomu správnému, tedy Gromekovi, ochotně vklouzne hlava do trouby, dostal jsem záchvat smíchu. Fyzikálními zákony se Mistr zjevně příliš netrápil. ()
Určite zaujímavý snímok... Nechápem niektorým hodnoteniam, kde sa vyjadrujú o absencii humoru. Alebo ide o komédiu? Ako špionážny thriller je to vcelku fajn snímok, lepší ako Notorious. Druhá časť filmu je pekná road movie :-) Samozrejme sa nejedná o nervydrásajúci thriller, ale je na čo sa pozerať celú stopáž. ()
To bylo tak slabý, že to nemůžu nechat bez komentáře. Bych si nepomyslel, Hitchcock+Newman, že to bude taková bída. Především je ten film děsně dlouhý. Za druhé je šíleně nedomakaný, co se reálií týká. Děj se odehrává v NDR a evidentně se tam nikdo ze štábu nejel ani podívat. Jezdí tu například nejnovější západoněmecká auta. Vůbec si nepohráli s detaily. A pak celkově, děsně nedotažené, ani co se kostýmů týká. Spousta lidí mluví špatnou němčinou, nebo mezi sebou anglicky. A mimochodem, na polorozpadlé farmě mají v kuchyni plynový sporák? To je tak, když o životě v Evropě točej filmy Američani. Pak je to podobná fraška, jak by asi připadaly Číňanům některé starší české příběhy ze staré Číny. ()
A přitom to ze začátku nevypadalo úplně nejhůř. Ale před půlkou přišla naprosto trapná scéna souboje Newmana s agentem. A pak už to byl naprosto nezáživný a nudný "film", holt Hitchcock. ()
Jubilejní 50. film v Hitchcockově kariéře se nese ve stylu pesimistického, i když v závěru přehnaně optimistického špionážního thrilleru, který demystifikuje myšlenku úspěšné série Jameseho Bonda, která v 60. letech minulého století odstartovala. Nelze se zbavit pocitu, že film působí roztržitým dojmem. Je povrchně vedený a naivně odvyprávěný, patetický, plný klišé a překvapivě zinscenovaný bez hmatatelného a stupňujícího se napětí. Mezinárodní špionážní thrillery mají v rámci Hitchcockovy kariéry nezpochybnitelné důležité zastoupení a starší tvorba, především z období II. světové války, je toho krásných důkazem a dodnes je radost tyto příběhy s údivem sledovat. Období studené války a její atmosféra není absolutně vůbec převedena na filmové plátno, a především na samotného diváka, přičemž tento aspekt byl vždycky u žánrově podobných filmů nesmírně důležitý. Hlavní postavy jsou nesympatické a strohé. Většina děje je neustále rušena rutinním dialogem a příliš uvolněným tempem. Především závěrečná půlhodina dostává obrovský prostor pro nelogičnost a absurditu příběhu, na který divák v momentě okamžitě rezignuje. "Just give me five minutes with her. After all, she is my girl." ()
Reklama