Obsahy(1)
Píše se rok 1914 a Praha se připravuje na návštěvu arcivévody Ferdinanda. Policie proto zbavuje město politicky nespolehlivých občanů. Jedním z nich je i spisovatel Jaroslav Hašek (Josef Abrhám), který je umístěn do blázince. Jelikož ani to nezabrání v jeho provokacích, putuje brzy nato na vojenské cvičiště a posléze na frontu. Je natolik nespolehlivý, že mu nadřízení svěří jen stádo krav. Při prvním setkání s ruskými vojáky se Hašek chce vzdát, ale ukáže se, že Rusové sami chtějí do zajetí k Rakušanům, aby už nemuseli bojovat. Spisovatel jim vyhoví a za své zásluhy je povýšen, nicméně zanedlouho se mu stejně podaří dezertovat s několika spolubojovníky k Rusům. Po vypuknutí Říjnové revoluce se Hašek i s kamarádem Strašlipkou (Rudolf Hrušínský) přidá k Rudým a je jmenován velitelem městečka Bugulmy...
Rusko-český snímek režiséra Jurije Ozerova zachycuje několik epizod z Haškova života a také postavu, jež se stala předobrazem jeho nejznámější knihy, totiž dobrého vojáka Švejka. Ve filmu ji ztvárnil Rudolf Hrušínský, který několik let předtím vtiskl Švejkovi nezaměnitelnou podobu ve dvou filmech režiséra Karla Steklého Dobrý voják Švejk a Poslušně hlásím. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (48)
Z počátku jsem měl problémy s obsazením Josefa Abrháma, který Jaroslava Haška nepřipomíná ani z vlaku, ale začalo mi to být jedno ve chvíli, kdy jsem zjistil, že se nejedná o životopisný film, ale o satirickou komedii typu „Srdcového krále“. Chvályhodné je, že si tvůrci vybrali pro role předobrazu postav slavného románu tytéž herce, kteří je hráli ve Steklého dvoudílné adaptaci (František Filipovský, Josef Hlinomaz či nepřekonatelný Rudolf Hrušínský). Film za podpory jemně absurdního humoru příjemně ubíhá, komických scén je dostatek (Hašek velitelem města) a závěrečná scéna, kdy vojín Strašlipka kráčí po osamělém Karlově mostě je až dojemná. Příjemné překvapení, které za vidění určitě stojí. 70%. ()
Můj vztah ke Švejkovi či švejkovství je dán poměrem Haškových příběhů o jeho "koumáctví" k "masarykovským" pomníčkům postavených v každé naší obci s vytesanými jmény (mohdy všech mužškých rodinných příslušníků). Tihle tátové a hoši neměli talent chovat se po švejkovsku, nebo se tak chovat nemohli, nebo dokonce ani nechtěli. A protože je tento poměr menší než nula, měl bych jej také příslušně ocenit. Je tu však i další plán, který se prodral do samého popředí, a který může být reprezentován hrou, které se říkalo "brežněvka" (v době filomování už dva roky aktuální): Říkáte pět, říkám dvě. Menší bere. Beru vše! Říkáte "odpad" (necelé jedno procento), říkám dvě. Větší bere. Beru vše!... Hašek je pro mě intelektuálem a spisovatelem mnohem víc než světoběžníkem a bolševikem. ()
"Před příjezdem osobního vlaku naplnila se restaurace třetí třídu vojáky i civilisty. Převládali vojáci od různých regimentů, formací a nejrůznější národnosti, které vichřice válečná zavála do táborských lazaretů, kteří nyní odjížděli znova do pole pro nová zranění, zmrzačení, bolesti a jeli si vysloužit nad svými hroby prostý dřevěný kříž, na kterém ještě po letech na smutných pláních východní Haliče bude se ve větru a dešti třepetat vybledlá rakouská vojenská čepice se zrezavělým frantíkem, na které čas od času si usedne smutný zestárlý krkavec, vzpomínající na tučné hody před lety, kdy býval tu pro něho nekonečný prostřený stůl lidských chutných mrtvol a koňských zdechlin, kdy právě pod takovou čepicí, na které sedí, bylo to nejchutnější sousto - lidské oči." Kniha, z které je tento citát (ano, jsou to Osudy dobrého vojáka Švejka...), je tvrdošíjně považovaná za humoristickou či satirickou, a její autor je pasován na humoristu, což je naprostá hloupost. Ale dvoudílná Steklého deformace už dávno zastínila originál, a tento neumělý film se má k opravdovému Haškovi jako ty Steklého taškařice k opravdovému Švejkovi. Je to div ne hollywoodská verze, kdy zkrásnělý Hašek potká svou krásnou a odvážnou Šuru ve víru revoluce, ale též verze samozřejmě vyfutrovaná dobovou propagandou, ale ta je v různé míře obsažena v každém filmu, jedno odkud pocházejícím. Přitom kniha Velitelem města Bugulmy, z níž jsou zde převzaty některé motivy, je kniha velice anti-idelologická a deziluzivní. Zde je však zneužita dobová popularita Švejka a je vytvořen povrchně zábavný a povrchně satirický film, občas dokonce parazitující i na svrchu zmíněném Steklého kusu . Ovšem někteří zde účinkující herci snad ani neuměli hrát špatně, takže dvě hvězdičky za ty výkony. ()
Nebudu podléhat iluzím, že by režisér Ozerov viděl tehdejší dobu nezaujatě a objektivně, ale přesto je to velice zajímavý pohled na 1.světovou válku a ruskou revoluci. Každý z nás cosi tušil nebo i mnohé přečetl o inspiraci, která přivedla Jaroslava Haška k napsání Švejka, ale takhle kompaktní a plastický pohled nabízí až tento milý film. O to konkrétnější, když Josefa Strašlipku hraje taktéž Rudolf Hrušínský. Film opět dokazuje, že se za naší etiketu "národ Švejků" netřeba stydět, ale spíše na ní být pyšný :-) Kdo to nechápe, asi není tím správným Čechem.. Ačkoliv na Žižkově v Soukenické ulici bydlel jeden ... ()
Tak to musi byt - ja jakozto megafunda Rudolfa Hrusinskeho si proste musim pozriet jeho filmy- a ze ich natocil, coz je pre fundov Hrusinskeho len dobre. Prahu v roku 1914 zbavuje rakusko -uhorska policia neziaduceho lumpenproletariatu, pretoze sa chysta vyznamna navsteva - arcivojvoda. odkial to je, odkial tato snaha pochadza ? No predsa zo starovekeho Rima - ked mal mat taky Gnaeus Pompeius Magnus /alebo hocikto iny, vyznamny rimsky vojvoda/ trimf v meste, taxa magistrati Cursus Honorum cinili - cistilisa rimske ulice, a hlavne lumpenproletariat mal zakaz vychadzat - boli za to dost drsne tresty. Aby nerusil majestatnost a nadheru triumfu rimskeho vojvodu. No ale s5 k filmu : vystupuje tu dalsia uz notoricky znama postava, Jaroslav Hasek v podani Abrhama, ktoreho velmi nemusim. Kazdopadne Jurij Ozerov ukazal rezisersky talent, a fungovalo to aj ako akasi predpriprava kultoveho Osvobozdenje. 84 % ()
Galerie (4)
Zajímavosti (5)
- V Rusku v první světové válce voják s příjmením Strašlipka sloužil a Jaroslava Haška doprovázel, ale jeho jméno bylo František, nikoliv Josef. (VMa)
- Ve filmu se opevnění paláce Kreml mohlo objevit, jelikož v současné podobě je již od roku 1849. (VMa)
- Animovaná postava Františka Josefa I. říká: "Zabili mě strejčka, tak jim dejte přes držku". František Ferdinand d'Este však byl synovec Františka Josefa I. Nicméně jde o téměř doslovnou parafrázi věty, kterou vysloví Josef Švejk v románě Jaroslava Haška "Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války". (VMa)
Reklama