Režie:
Eric TillScénář:
Camille ThomassonKamera:
Robert FraisseHudba:
Richard HarveyHrají:
Joseph Fiennes, Alfred Molina, Claire Cox, Peter Ustinov, Bruno Ganz, Marco Hofschneider, Uwe Ochsenknecht, Mathieu Carrière, Jochen Horst, James Babson (více)Obsahy(1)
Německý režisér Eric Till natočil zajímavý biografický film o slavném protestantském knězi Martinovi Lutherovi, který se v 16. století postavil do čela reformačního hnutí a pro Vatikán se tak stal úhlavním nepřítelem církve. Mladý Luther, který studuje práva, se rozhodne, že vstoupí do kláštera, navzdory odporu ambiciózního otce. Když je jako mnich vyslán do Říma, přijíždí do Svatého města s mnoha ideály, ale místo čisté víry se setkává s korupcí, povýšeností a zkostnatělou církevní hierarchií. Čeká na něho nelehký a vleklý boj s církevní i světskou mocí, je obviněn z kacířství a jeho snaha vrátit se ke kořenům křesťanství odstartuje reformaci, která otevře dveře novým možnostem šíření víry. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (67)
V časoch keď sektári predávali odpustky ako údené v mesne, kedy pápeženské reklamné agentúry vymýšlali stále nové a nové akcie na skrátenie si pobytu v pekelnej homopárty povstal borec z nižších radov pyramídovej hierarchie a ušetril plebejcom dukát. A lúza sprostá, nečakane pri peniazoch, šla za ním. Film o človeku ktorý dáva akýmkoľvek spôsobom na frak zaostalým sektárom má u mňa veľké plus nech ho hrá akokoľvek nesympatický herec. Na druhú stranu, každému kto prehovorí neviestku kristovu aby dobrovoľne roztiahla nôžky by sa mali stavať katedrály. Samozrejme potom ich treba spáliť, lebo krajší pohľad než horiaci kostol nieje. Škaredí Nemci pred kamerami v príbehu o tom, čo u nás frčalo už vyše 700 rokov. Škoda že celá snaha sa dá opísať povestným "Z kaluže do blata!". ()
Poněkud idealizovaný, ale nikoliv nepřesný obraz jedné z nejvýznamnějších osobností reformního křesťanství a tvůrce spisovné němčiny, který se považoval za žáka svého skvělého českého předchůdce Jana Husa. Živý Luther byl - zdá se - osobnostně podstatně složitější i lidovější než je jeho filmová podoba (viz jeho tradovaný slavný výrok "Žeru jako Čech a chlastám jako Němec"). Základní skutečnosti Lutherova života ovšem zkresleny nejsou a pohled na jeho osobnost má daleko k nekritickému obdivu. Skutečnost, že ve filmu si zahrály i české exteriéry, považuji za přínosnou (v hraném filmu je důležitá věrohodnost, nikoliv protokolárně doslovná přesnost). Skvěle natočené jsou scény jak Lutherova vyvzdorovaného přechodu do kněžského stavu, tak deziluzí z tehdejšího rozvratu "nevěstky babylónské", jak dobově nazývali katolickou církev její tehdejší evangeličtí kritici. Vynikající, v řadě ohledů s Finniesovým Lutherem kongeniální je Peter Ustinov jako saský kurfiřt Bedřich-Fridrich Moudrý a neméně přesvědčivě působí i mladá anglická herečka Claire Coxová jako Lutherova životní láska partnerka Katherine von Bora. Další skutečnosti života tohoto evangelického revolucionáře mravů a objevného teologa se do filmu nedostaly (mimo již zmíněné čarodějnické procesy to platí o setkání s Thomasem Münzerem i vývoji Lutherových postojů k německé selské válce). Přesto celek filmu zásluhou režie Erica Tilla, která ze scénáře dokázala vytěžit maximum, působí svěže, neotřele a Lutherův obraz, který podává, inspirativně a podnětně. Otázkou zůstává, nakolik můj názor může platit i pro českého nebo mimoněmeckého diváka. ()
Ako historický film je to v poriadku len v rámci hlavnej dejovej línie. Tá je žiaľ poznačená aj historickými nepresnosťami. Luther nikdy fyzicky nepribil 95 téz na dvere chrámu vo Wittenbergu, je to už dávno vyvrátený blud, ktorý sa žiaľ stále učí na školách. Jediné, čo urobil, je to, že dané tézy poslal dvom svojim nadriadeným biskupom na zváženie. Film rovnako vidí situáciu čierno - bielo, dobrý Luther, zlí katolíci, hoci v mnohom mal pravdu. Neukazuje jeho spupnosť a vulgárnosť (skôr len bláznivosť), ani antisemitizmus, ktorý bol tak silný, že si ho za vzor zobrali aj nacisti. Dnes by si ale Luther pri pohľade na svoju luteránsku cirkev, kde oddávajú homosexuálov, svoju reformáciu zrejme rozmyslel, to je tiež fakt. Herecky mi Fiennes ako predstaviteľ Luthera trochu nesedel. Aj po rokoch ostal vychrtlý, čo nejako nekorešponduje s Lutherovymi obrazmi. ()
"Ten blázen (Koperník), chce otočit celou astronomickou vědu," pravil Martin Luther, ale nikoliv v tomto filmu. Jeho myšlenka, že Písmo je nadřazeno (také) rozhodnutím koncilů a papežů, však nechybí. Dozvíme se, že Luther neuznával kněžský celibát, který považoval za nepřirozený, leč hezky jadrná věta: "... To by mohla kúrie docela dobře zakázat i sraní," ta ve snímku nezazní, stejně jako cokoliv, co by snad mohlo vyvolat podezření, že se Luther neštítil sprostých slov. Což je opravdu nutné adorovat historické velikány takhle trapným zamlčováním faktů? Opravdu by tak ublížilo jeho pověsti, že z úst vypouštěl slova jako "srát"? Žel nepatřičností historických i filmových není ještě konec. "Rozum je největší nepřítel víry. Každý, kdo chce být křesťanem, musí svoje oči odtrhnout od svého rozumu," vytrhl možná Subjektiv lehce z kontextu, který film mohl uvést, upravit, vysvětlit. Neučinil tak, kdepak. Luther sice zůstal plamenným kazatelem, odpůrcem odpustků, zhýralého života vysokého kléru, překladatelem Bible a vůbec hlasatelem mnoha sympatických názorů, ovšem vše, co by bylo možno vnímat negativně, ať jste luterán, katolík či ateista, to vše bylo zamlčeno. Zůstal jen romantický bojovník proti útlaku, ohlupování a okrádání lidu. Doba, která musí respektovat všechna náboženství s jejich velkými persónami, si takový přístup žádá. Masovost si žádá další věci - z dialogů je znát, že každá postava cítí, že teď se píšou dějiny, neváhá a glosuje o sto šest. A k čemu slouží v mnoha (většině?) moderních filmech hudba? Přeci k tomu, aby se divák nenudil, když se děje něco "pomalejšího" - pusťte mu prima muziku, co zní akčně nebo monumentálně a užije si i pomalý průchod procesí. Možná si u něj i popláče. Silné **. ()
Život Martina Luthera začiatkom 16.storočia, ktorý rozdelil kresťanstvo na dnešnú evanjelickú a katolickú cirkev. Jeho myšlienky, pohnútky a všetky udalosti, ktoré viedli tohoto nemeckého mnícha, filozofa a teológa k v tej dobe veľmi odvážnym rozhodnutiam sa ťažko dá vtesnať do dvoch hodín, ale vďaka výbornemu medzinárodnému obsadeniu na čele s Josephom Fiennesom je tento film z nemeckej produkcie veľmi zaujímavý a pozoruhodný a donútil ma získať si viac informáciíí o tomto z historického hľadiska významnom človeku. ()
Galerie (41)
Zajímavosti (4)
- Část filmu byla natáčena v Čechách (např. chrám sv. Bartoloměje v Kolíně). Ve filmu účinkuje i mnoho českých komparsistů. (rodo)
- Hrad Worms, na kterém měl být Martin Luther (Joseph Fiennes) souzen, posloužil i k natočení několika scén filmu Princezna Fantaghiró (1990). (topr harley)
- Poté, co si kněz, představující lidu jednorázový odpustek, úmyslně popálí dlaň nad pochodní, má v dalším záběru ruku neporaněnou. (Geriel)
Reklama